# Az Európai Unió L 36/2012

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2012.036.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 36 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 55. évfolyam2012. február 9. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2012.036.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 36

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

55. évfolyam2012. február 9.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 102/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. január 27.) a 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból és Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó és a Marokkóból, Moldovából és a Koreai Köztársaságból feladott – akár az ezekből az országokból származóként, akár nem ilyenként bejelentett – acél drótkötelek és -kábelek behozatalára kiterjesztett végleges dömpingellenes vám kivetéséről, valamint a Dél-Afrikából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó, a 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálati eljárás megszüntetéséről | 1 |
| | * | A Bizottság 103/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. február 7.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról | 17 |
| | * | A Bizottság 104/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. február 7.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról | 19 |
| | * | A Bizottság 105/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. február 7.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról | 21 |
| | * | A Bizottság 106/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. február 7.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról | 23 |
| | * | A Bizottság 107/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. február 8.) a farmakológiai hatóanyagokról és az állati eredetű élelmiszerekben előforduló maximális maradékanyag-határértékek szerinti osztályozásukról szóló 37/2010/EU rendelet mellékletének az oktenidin dihidroklorid nevű anyag tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 25 |
| | | A Bizottság 108/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. február 8.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 27 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2012/72/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2012. február 7.) a sertések hólyagos betegsége leküzdését célzó olaszországi és a klasszikus sertéspestis leküzdését célzó litvániai 2011. évi biztonsági intézkedésekhez nyújtható uniós pénzügyi hozzájárulásról
  (az értesítés a C(2012) 577. számú dokumentummal történt) | 29 |
| | | AJÁNLÁSOK |
| | | 2012/73/EU |
| | * | A Bizottság ajánlása (2012. február 6.) a korai figyelmeztető és gyorsreagáló rendszerre (EWRS) vonatkozó adatvédelmi iránymutatásokról
  (az értesítés a C(2012) 568. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 31 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 102/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. január 27.) a 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból és Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó és a Marokkóból, Moldovából és a Koreai Köztársaságból feladott – akár az ezekből az országokból származóként, akár nem ilyenként bejelentett – acél drótkötelek és -kábelek behozatalára kiterjesztett végleges dömpingellenes vám kivetéséről, valamint a Dél-Afrikából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó, a 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálati eljárás megszüntetéséről

1

*

A Bizottság 103/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. február 7.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

17

*

A Bizottság 104/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. február 7.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

19

*

A Bizottság 105/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. február 7.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

21

*

A Bizottság 106/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. február 7.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

23

*

A Bizottság 107/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. február 8.) a farmakológiai hatóanyagokról és az állati eredetű élelmiszerekben előforduló maximális maradékanyag-határértékek szerinti osztályozásukról szóló 37/2010/EU rendelet mellékletének az oktenidin dihidroklorid nevű anyag tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

25

A Bizottság 108/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. február 8.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

27

HATÁROZATOK

2012/72/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2012. február 7.) a sertések hólyagos betegsége leküzdését célzó olaszországi és a klasszikus sertéspestis leküzdését célzó litvániai 2011. évi biztonsági intézkedésekhez nyújtható uniós pénzügyi hozzájárulásról
  (az értesítés a C(2012) 577. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2012) 577. számú dokumentummal történt)

29

AJÁNLÁSOK

2012/73/EU

*

A Bizottság ajánlása (2012. február 6.) a korai figyelmeztető és gyorsreagáló rendszerre (EWRS) vonatkozó adatvédelmi iránymutatásokról
  (az értesítés a C(2012) 568. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2012) 568. számú dokumentummal történt)

1

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 9.2.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 36/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 36/1

---

A TANÁCS 102/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. január 27.)

a 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból és Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó és a Marokkóból, Moldovából és a Koreai Köztársaságból feladott – akár az ezekből az országokból származóként, akár nem ilyenként bejelentett – acél drótkötelek és -kábelek behozatalára kiterjesztett végleges dömpingellenes vám kivetéséről, valamint a Dél-Afrikából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó, a 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálati eljárás megszüntetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen e rendelet 9. cikkének (2) és (4) bekezdésére, valamint 11. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) javaslatára, amelyet a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően terjesztett elő,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

1.   Korábbi vizsgálatok és meglévő intézkedések

| (1) | A Tanács az 1796/1999/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: eredeti rendelet) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína), Indiából, Dél-Afrikából és Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára. A továbbiakban ezen intézkedések elnevezése „eredeti intézkedések”, az eredeti rendelettel elrendelt intézkedéseket eredményező vizsgálaté pedig „eredeti vizsgálat”. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács az 1796/1999/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: eredeti rendelet) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína), Indiából, Dél-Afrikából és Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára. A továbbiakban ezen intézkedések elnevezése „eredeti intézkedések”, az eredeti rendelettel elrendelt intézkedéseket eredményező vizsgálaté pedig „eredeti vizsgálat”.

| (2) | A Tanács az 1601/2001/EK rendelettel (3) 2001-ben 9,7 %–50,7 %-ig terjedő mértékű végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között az Orosz Föderációból származó egyes vas- vagy acélkötelek és -kábelek behozatalára. Részleges időközi és hatályvesztési felülvizsgálatot követően az 1279/2007/EK tanácsi rendelettel (4) ugyanilyen mértékű vám kivetésére került sor. Miután egy vizsgálat során megállapították, hogy az Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó intézkedéseket Moldovában történő átrakodással kijátszották, a Tanács az eredeti intézkedéseket a 760/2004/EK rendelettel (5) 2004 áprilisában kiterjesztette a Moldovában feladott acél drótkötelek és -kábelek behozatalára is. A Kínára vonatkozó eredeti intézkedéseket 2004 októberében az 1886/2004/EK rendelettel (6) hasonlóképpen kiterjesztette a Marokkóban feladott acél drótkötelek és -kábelek behozatalára is. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács az 1601/2001/EK rendelettel (3) 2001-ben 9,7 %–50,7 %-ig terjedő mértékű végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között az Orosz Föderációból származó egyes vas- vagy acélkötelek és -kábelek behozatalára. Részleges időközi és hatályvesztési felülvizsgálatot követően az 1279/2007/EK tanácsi rendelettel (4) ugyanilyen mértékű vám kivetésére került sor. Miután egy vizsgálat során megállapították, hogy az Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó intézkedéseket Moldovában történő átrakodással kijátszották, a Tanács az eredeti intézkedéseket a 760/2004/EK rendelettel (5) 2004 áprilisában kiterjesztette a Moldovában feladott acél drótkötelek és -kábelek behozatalára is. A Kínára vonatkozó eredeti intézkedéseket 2004 októberében az 1886/2004/EK rendelettel (6) hasonlóképpen kiterjesztette a Marokkóban feladott acél drótkötelek és -kábelek behozatalára is.

| (3) | A Tanács az eredeti intézkedéseket egy hatályvesztési felülvizsgálatot követően – az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban – az 1858/2005/EK rendelettel (7) fenntartotta. Ezen intézkedések elnevezése a továbbiakban: „hatályban lévő intézkedések”, a hatályvesztési felülvizsgálaté pedig „utolsó vizsgálat”. Miután egy vizsgálat során megállapították, hogy a Kínából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó intézkedéseket a Koreai Köztársaságban történő átrakodással kijátszották, a Tanács az eredeti intézkedéseket a 400/2010/EU végrehajtási rendelettel (8) 2010 májusában kiterjesztette a Koreai Köztársaságban feladott acél drótkötelek és -kábelek behozatalára is. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács az eredeti intézkedéseket egy hatályvesztési felülvizsgálatot követően – az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban – az 1858/2005/EK rendelettel (7) fenntartotta. Ezen intézkedések elnevezése a továbbiakban: „hatályban lévő intézkedések”, a hatályvesztési felülvizsgálaté pedig „utolsó vizsgálat”. Miután egy vizsgálat során megállapították, hogy a Kínából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó intézkedéseket a Koreai Köztársaságban történő átrakodással kijátszották, a Tanács az eredeti intézkedéseket a 400/2010/EU végrehajtási rendelettel (8) 2010 májusában kiterjesztette a Koreai Köztársaságban feladott acél drótkötelek és -kábelek behozatalára is.

2.   A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

| (4) | A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetett értesítéssel („az eljárás megindításáról szóló értesítés”) (9)2010. november 13-án bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján a Kínából, Dél-Afrikából és Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatban hatályvesztési felülvizsgálatot indít. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetett értesítéssel („az eljárás megindításáról szóló értesítés”) (9)2010. november 13-án bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján a Kínából, Dél-Afrikából és Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatban hatályvesztési felülvizsgálatot indít.

| (5) | A felülvizsgálat megindítására a teljes uniós acél drótkötél- és -kábelgyártás többségét, ebben az esetben több mint 60 %-át képviselő uniós gyártók nevében az európai uniós acéldrótkötél-gyártók összekötő bizottsága (EWRIS) („a kérelmező”) által benyújtott kérelmet követően került sor. A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné. |
| --- | --- |

(5)

A felülvizsgálat megindítására a teljes uniós acél drótkötél- és -kábelgyártás többségét, ebben az esetben több mint 60 %-át képviselő uniós gyártók nevében az európai uniós acéldrótkötél-gyártók összekötő bizottsága (EWRIS) („a kérelmező”) által benyújtott kérelmet követően került sor. A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.

| (6) | Mivel az Indiából származó behozatal esetében erre nem volt bizonyíték, a kérelmező az Indiából származó behozatalra vonatkozóan nem kérelmezte a hatályvesztési felülvizsgálat megindítását. Következésképp az Indiából származó behozatalra vonatkozó intézkedések 2010. november 17-én hatályukat vesztették (10). |
| --- | --- |

(6)

Mivel az Indiából származó behozatal esetében erre nem volt bizonyíték, a kérelmező az Indiából származó behozatalra vonatkozóan nem kérelmezte a hatályvesztési felülvizsgálat megindítását. Következésképp az Indiából származó behozatalra vonatkozó intézkedések 2010. november 17-én hatályukat vesztették (10).

3.   A vizsgálat

| (7) | A Bizottság hivatalosan értesítette az exportáló gyártókat, importőröket, az ismert felhasználókat és szervezeteiket, az exportáló országok képviselőit, a kérelmezőt és a felülvizsgálat megindítása iránti kérelemben említett uniós gyártókat. Az érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat vagy szóbeli meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság hivatalosan értesítette az exportáló gyártókat, importőröket, az ismert felhasználókat és szervezeteiket, az exportáló országok képviselőit, a kérelmezőt és a felülvizsgálat megindítása iránti kérelemben említett uniós gyártókat. Az érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat vagy szóbeli meghallgatást kérjenek.

| (8) | Tekintettel arra, hogy sok kínai exportáló gyártó, uniós gyártó és importőr érintett a vizsgálatban, a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben felmerült, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételre kerüljön sor. A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a fenti feleket, hogy az eljárás megindítását követő két héten belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. |
| --- | --- |

(8)

Tekintettel arra, hogy sok kínai exportáló gyártó, uniós gyártó és importőr érintett a vizsgálatban, a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben felmerült, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételre kerüljön sor. A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a fenti feleket, hogy az eljárás megindítását követő két héten belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.

| (9) | Tekintettel arra, hogy mindössze egyetlen kínai exportáló gyártó bocsátotta rendelkezésre az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat és jelezte együttműködési szándékát, a Bizottság úgy döntött, hogy a kínai exportáló gyártók esetében nem kerül sor mintavételre, hanem kérdőívet küld az említett gyártónak. |
| --- | --- |

(9)

Tekintettel arra, hogy mindössze egyetlen kínai exportáló gyártó bocsátotta rendelkezésre az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat és jelezte együttműködési szándékát, a Bizottság úgy döntött, hogy a kínai exportáló gyártók esetében nem kerül sor mintavételre, hanem kérdőívet küld az említett gyártónak.

| (10) | Húsz uniós gyártó/gyártói csoport bocsátotta rendelkezésre az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat és jelezte együttműködési szándékát a Bizottságnak. A Bizottság az uniós gyártóktól/gyártói csoportoktól kapott információk alapján egy három gyártóból/gyártói csoportból álló mintát választott ki, amelyet az uniós gazdasági ágazat szempontjából a termelési mennyiség és az érintett termék Unióban történő értékesítése tekintetében reprezentatívnak talált. |
| --- | --- |

(10)

Húsz uniós gyártó/gyártói csoport bocsátotta rendelkezésre az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat és jelezte együttműködési szándékát a Bizottságnak. A Bizottság az uniós gyártóktól/gyártói csoportoktól kapott információk alapján egy három gyártóból/gyártói csoportból álló mintát választott ki, amelyet az uniós gazdasági ágazat szempontjából a termelési mennyiség és az érintett termék Unióban történő értékesítése tekintetében reprezentatívnak talált.

| (11) | Nyolc importőr bocsátotta rendelkezésre az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat és jelezte együttműködési szándékát a Bizottságnak. Mivel azonban mindössze két importőr importálta ténylegesen az érintett terméket, a Bizottság úgy döntött, hogy nem alkalmaz mintavételt, hanem kérdőívet küld az említett importőröknek. |
| --- | --- |

(11)

Nyolc importőr bocsátotta rendelkezésre az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat és jelezte együttműködési szándékát a Bizottságnak. Mivel azonban mindössze két importőr importálta ténylegesen az érintett terméket, a Bizottság úgy döntött, hogy nem alkalmaz mintavételt, hanem kérdőívet küld az említett importőröknek.

| (12) | A Bizottság a kérdőíveket tehát a mintavétel során kiválasztott három uniós gyártónak/gyártói csoportnak, a két importőrnek és a három érintett ország összes ismert exportáló gyártójának küldte el. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság a kérdőíveket tehát a mintavétel során kiválasztott három uniós gyártónak/gyártói csoportnak, a két importőrnek és a három érintett ország összes ismert exportáló gyártójának küldte el.

| (13) | A mintavételi formanyomtatványt kitöltő kínai exportáló gyártó végül nem küldte vissza a kérdőívet. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálat során. |
| --- | --- |

(13)

A mintavételi formanyomtatványt kitöltő kínai exportáló gyártó végül nem küldte vissza a kérdőívet. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálat során.

| (14) | A vizsgálat megindításakor egy ukrán exportáló gyártó küldött vissza részben kitöltött beadványt. A gyártót felkérték, hogy töltse ki a teljes kérdőívet, azonban erre már nem került sor. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy egyetlen ukrán exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálat során. |
| --- | --- |

(14)

A vizsgálat megindításakor egy ukrán exportáló gyártó küldött vissza részben kitöltött beadványt. A gyártót felkérték, hogy töltse ki a teljes kérdőívet, azonban erre már nem került sor. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy egyetlen ukrán exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálat során.

| (15) | Egyetlen dél-afrikai exportáló gyártó küldte vissza a kitöltött kérdőívet. |
| --- | --- |

(15)

Egyetlen dél-afrikai exportáló gyártó küldte vissza a kitöltött kérdőívet.

| (16) | Kitöltött kérdőívek érkeztek továbbá a mintavétel során kiválasztott három uniós gyártótól/gyártói csoporttól, két importőrtől és egy felhasználótól. |
| --- | --- |

(16)

Kitöltött kérdőívek érkeztek továbbá a mintavétel során kiválasztott három uniós gyártótól/gyártói csoporttól, két importőrtől és egy felhasználótól.

| (17) | A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping és ebből eredően az uniós gazdasági érdeket ért kár folytatódása vagy valószínű megismétlődése meghatározásához szükségesnek ítélt. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:






  a) | uniós gyártók:






  — | CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Németország, |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping és ebből eredően az uniós gazdasági érdeket ért kár folytatódása vagy valószínű megismétlődése meghatározásához szükségesnek ítélt. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:

a)

uniós gyártók:

—

CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Németország,

| — | az alábbi két vállalatot magában foglaló BRIDON-csoport: Bridon International Ltd., Egyesült Királyság és BRIDON International GmbH, Németország, |
| --- | --- |

—

az alábbi két vállalatot magában foglaló BRIDON-csoport: Bridon International Ltd., Egyesült Királyság és BRIDON International GmbH, Németország,

| — | REDAELLI Tecna Spa, Olaszország; |
| --- | --- |

—

REDAELLI Tecna Spa, Olaszország;

| b) | dél-afrikai exportáló gyártó:






  — | SCAW South Africa Ltd., Dél-Afrika, |
| --- | --- | --- |

b)

dél-afrikai exportáló gyártó:

—

SCAW South Africa Ltd., Dél-Afrika,

| c) | importőrök:






  — | HEKO Industrieerzeugnisse GmbH, Németország, |
| --- | --- | --- |

c)

importőrök:

—

HEKO Industrieerzeugnisse GmbH, Németország,

| — | SENTECH International, Franciaország; |
| --- | --- |

—

SENTECH International, Franciaország;

| d) | felhasználó:






  — | ASCENSORES ORONA S coop, Spanyolország. |
| --- | --- | --- |

d)

felhasználó:

—

ASCENSORES ORONA S coop, Spanyolország.

| (18) | A dömping és a kár folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2009. október 1. és 2010. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2007. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(18)

A dömping és a kár folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2009. október 1. és 2010. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2007. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.

B.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

1.   Érintett termék

| (19) | Az érintett termék megegyezik a jelenleg hatályban lévő intézkedéseket eredményező eredeti vizsgálatban és utolsó vizsgálatban szereplő termékkel, azaz a jelenleg az ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 és ex 7312 10 98 KN-kód alá besorolt, 3 mm-t meghaladó keresztmetszetű acél drótkötél és -kábel (melyet a gazdasági ágazatban gyakran SWR-nek neveznek), beleértve a zárt sodrású kötelet is, de a rozsdamentes acél drótkötelet és -kábelt nem (a továbbiakban: érintett termék). |
| --- | --- |

(19)

Az érintett termék megegyezik a jelenleg hatályban lévő intézkedéseket eredményező eredeti vizsgálatban és utolsó vizsgálatban szereplő termékkel, azaz a jelenleg az ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 és ex 7312 10 98 KN-kód alá besorolt, 3 mm-t meghaladó keresztmetszetű acél drótkötél és -kábel (melyet a gazdasági ágazatban gyakran SWR-nek neveznek), beleértve a zárt sodrású kötelet is, de a rozsdamentes acél drótkötelet és -kábelt nem (a továbbiakban: érintett termék).

2.   Hasonló termék

| (20) | Ez a felülvizsgálat megerősítette az eredeti és az utolsó vizsgálat megállapításait, miszerint a Kínában és Ukrajnában gyártott és az Unióba exportált acél drótkötelek és -kábelek, a Dél-Afrikában gyártott és a dél-afrikai piacon értékesített, valamint az Unióba exportált acél drótkötelek és -kábelek, az analóg országban, azaz Törökországban gyártott és a török piacon értékesített acél drótkötelek és -kábelek, továbbá az uniós gyártók által előállított és az Unióban értékesített acél drótkötelek és -kábelek ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek és azokat ugyanarra a célra használják fel, ezért azokat az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(20)

Ez a felülvizsgálat megerősítette az eredeti és az utolsó vizsgálat megállapításait, miszerint a Kínában és Ukrajnában gyártott és az Unióba exportált acél drótkötelek és -kábelek, a Dél-Afrikában gyártott és a dél-afrikai piacon értékesített, valamint az Unióba exportált acél drótkötelek és -kábelek, az analóg országban, azaz Törökországban gyártott és a török piacon értékesített acél drótkötelek és -kábelek, továbbá az uniós gyártók által előállított és az Unióban értékesített acél drótkötelek és -kábelek ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek és azokat ugyanarra a célra használják fel, ezért azokat az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.

| (21) | Az egyik importőr felvetett egy kérdést, amelyet az utolsó vizsgálat során az Európai Acéldrótkötél-importőrök Szövetsége (European Wire Rope Importers Association, EWRIA) is előterjesztett. Az importőr azt állította, hogy az érintett termék, valamint az Unióban gyártott és értékesített termék lényegesen eltér egymástól, és különbséget kellene tenni az általános és különleges célú kötelek között. Ezekkel az érvekkel az érintett termék behozatala vonatkozásában ideiglenes és végleges intézkedéseket elrendelő eredeti és utolsó rendeletek részletesen foglalkoztak. Ezenkívül a Törvényszék a T-369/08. sz. EWRIA kontra Európai Bizottság ügyben úgy ítélte meg, hogy a Bizottság nem követett el nyilvánvaló mérlegelési hibát akkor, amikor a vizsgálat során a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján nem tett különbséget az általános és a különleges célú kötelek között (11). |
| --- | --- |

(21)

Az egyik importőr felvetett egy kérdést, amelyet az utolsó vizsgálat során az Európai Acéldrótkötél-importőrök Szövetsége (European Wire Rope Importers Association, EWRIA) is előterjesztett. Az importőr azt állította, hogy az érintett termék, valamint az Unióban gyártott és értékesített termék lényegesen eltér egymástól, és különbséget kellene tenni az általános és különleges célú kötelek között. Ezekkel az érvekkel az érintett termék behozatala vonatkozásában ideiglenes és végleges intézkedéseket elrendelő eredeti és utolsó rendeletek részletesen foglalkoztak. Ezenkívül a Törvényszék a T-369/08. sz. EWRIA kontra Európai Bizottság ügyben úgy ítélte meg, hogy a Bizottság nem követett el nyilvánvaló mérlegelési hibát akkor, amikor a vizsgálat során a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján nem tett különbséget az általános és a különleges célú kötelek között (11).

| (22) | Mivel az importőr nem tudott olyan új tényt előterjeszteni, ami azt igazolta volna, hogy az eredeti megállapítások alapjául szolgáló tények megváltoztak volna, az eredeti és az utolsó rendeletekben foglalt megállapítások megerősítést nyertek. |
| --- | --- |

(22)

Mivel az importőr nem tudott olyan új tényt előterjeszteni, ami azt igazolta volna, hogy az eredeti megállapítások alapjául szolgáló tények megváltoztak volna, az eredeti és az utolsó rendeletekben foglalt megállapítások megerősítést nyertek.

C.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK ÉS MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (23) | A Bizottság az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy a hatályban lévő intézkedések esetleges hatályvesztése esetén várható-e a dömping folytatódása vagy megismétlődése. |
| --- | --- |

(23)

A Bizottság az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy a hatályban lévő intézkedések esetleges hatályvesztése esetén várható-e a dömping folytatódása vagy megismétlődése.

1.   Előzetes megjegyzések

| (24) | Kína és Ukrajna tekintetében megállapítható, hogy az exportáló gyártók egyike sem működött teljes mértékben együtt. Egy ukrán és egy kínai exportáló gyártó jelentkezett a Bizottságnál, így a Bizottság elküldte nekik az exportáló gyártók számára összeállított kérdőívet. Ezek az exportáló gyártók hiányosan töltötték ki a kérdőíveket és telephelyeiken nem kerülhetett sor ellenőrző látogatásra. A Bizottság az érintett vállalatokat írásban megfelelően értesítette arról, hogy ilyen körülmények között az alaprendelet 18. cikke alapján a rendelkezésre álló tényeket kell figyelembe venni. Dél-Afrikában egyetlen ismert exportáló gyártó adott tájékoztatást a felülvizsgálati időszakban az Unióba irányuló exportértékesítésével kapcsolatban, amely ebben az időszakban az Unióba irányuló összes dél-afrikai exportértékesítést képviselte. |
| --- | --- |

(24)

Kína és Ukrajna tekintetében megállapítható, hogy az exportáló gyártók egyike sem működött teljes mértékben együtt. Egy ukrán és egy kínai exportáló gyártó jelentkezett a Bizottságnál, így a Bizottság elküldte nekik az exportáló gyártók számára összeállított kérdőívet. Ezek az exportáló gyártók hiányosan töltötték ki a kérdőíveket és telephelyeiken nem kerülhetett sor ellenőrző látogatásra. A Bizottság az érintett vállalatokat írásban megfelelően értesítette arról, hogy ilyen körülmények között az alaprendelet 18. cikke alapján a rendelkezésre álló tényeket kell figyelembe venni. Dél-Afrikában egyetlen ismert exportáló gyártó adott tájékoztatást a felülvizsgálati időszakban az Unióba irányuló exportértékesítésével kapcsolatban, amely ebben az időszakban az Unióba irányuló összes dél-afrikai exportértékesítést képviselte.

| (25) | Az Eurostat adatai szerint a felülvizsgálati időszakban az acél drótkötelek és -kábelek Kínából, Dél-Afrikából és Ukrajnából az Unióba irányuló összes behozatalának mennyisége 4 833 tonna volt, ami az uniós piaci részesedés 2,4 %-át képviselte. Az utolsó vizsgálat során az érintett országok összes behozatala 3 915 tonna volt, ami az uniós piaci részesedés 2,2 %-át képviselte. |
| --- | --- |

(25)

Az Eurostat adatai szerint a felülvizsgálati időszakban az acél drótkötelek és -kábelek Kínából, Dél-Afrikából és Ukrajnából az Unióba irányuló összes behozatalának mennyisége 4 833 tonna volt, ami az uniós piaci részesedés 2,4 %-át képviselte. Az utolsó vizsgálat során az érintett országok összes behozatala 3 915 tonna volt, ami az uniós piaci részesedés 2,2 %-át képviselte.

2.   Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban

| (26) | A Bizottság az alaprendelet 11. cikke (9) bekezdésének megfelelően ugyanazt a módszert alkalmazta, mint az eredeti vizsgálatban, mivel a körülmények nem változtak, illetve az információk rendelkezésre álltak. Együttműködés hiánya esetén, például Kína és Ukrajna esetében, az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeket kellett felhasználni. |
| --- | --- |

(26)

A Bizottság az alaprendelet 11. cikke (9) bekezdésének megfelelően ugyanazt a módszert alkalmazta, mint az eredeti vizsgálatban, mivel a körülmények nem változtak, illetve az információk rendelkezésre álltak. Együttműködés hiánya esetén, például Kína és Ukrajna esetében, az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeket kellett felhasználni.

2.1.   Kína

| (27) | Az Eurostat adatai szerint a felülvizsgálati időszakban az acél drótkötelek és -kábelek Kínából az Unióba irányuló összes behozatalának mennyisége 4 530 tonna volt, ami az uniós piaci részesedés 2,2 %-át képviselte. |
| --- | --- |

(27)

Az Eurostat adatai szerint a felülvizsgálati időszakban az acél drótkötelek és -kábelek Kínából az Unióba irányuló összes behozatalának mennyisége 4 530 tonna volt, ami az uniós piaci részesedés 2,2 %-át képviselte.

2.1.1.   Analóg ország

| (28) | Mivel Kína átalakulóban lévő gazdaság, a rendes értéket – az alaprendelet 2. cikke 7. pontjának a) bekezdése alapján – egy megfelelő piacgazdasággal rendelkező harmadik országból származó információk alapján kellett megállapítani. |
| --- | --- |

(28)

Mivel Kína átalakulóban lévő gazdaság, a rendes értéket – az alaprendelet 2. cikke 7. pontjának a) bekezdése alapján – egy megfelelő piacgazdasággal rendelkező harmadik országból származó információk alapján kellett megállapítani.

| (29) | A Bizottság az utolsó vizsgálat során a rendes érték megállapításához Törökországot választotta analóg országnak. A kérelmező a jelenlegi vizsgálatban szintén Törökországot javasolta. Az analóg ország kiválasztását egyik fél sem ellenezte. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottság az utolsó vizsgálat során a rendes érték megállapításához Törökországot választotta analóg országnak. A kérelmező a jelenlegi vizsgálatban szintén Törökországot javasolta. Az analóg ország kiválasztását egyik fél sem ellenezte.

| (30) | A vizsgálat azt bizonyította, hogy Törökország az acél drótkötelek és -kábelek tekintetében versenyképes piaccal rendelkezik, ahol három belföldi gyártó a piac 53 %-át fedi le, és más harmadik országokból származó versenytársak termékei is jelen vannak. Az érintett termék Törökországba történő behozatala esetén nem kell importvámot fizetni, illetve az acél drótkötelek és -kábelek Törökországba történő behozatalát illetően más korlátozások sincsenek érvényben. Végezetül a (20) preambulumbekezdésben említettek szerint a török piacon gyártott és értékesített termék hasonló a kínai exportáló gyártó által az Unióba exportált termékhez. |
| --- | --- |

(30)

A vizsgálat azt bizonyította, hogy Törökország az acél drótkötelek és -kábelek tekintetében versenyképes piaccal rendelkezik, ahol három belföldi gyártó a piac 53 %-át fedi le, és más harmadik országokból származó versenytársak termékei is jelen vannak. Az érintett termék Törökországba történő behozatala esetén nem kell importvámot fizetni, illetve az acél drótkötelek és -kábelek Törökországba történő behozatalát illetően más korlátozások sincsenek érvényben. Végezetül a (20) preambulumbekezdésben említettek szerint a török piacon gyártott és értékesített termék hasonló a kínai exportáló gyártó által az Unióba exportált termékhez.

| (31) | Ezért megállapítást nyert, hogy Törökország – az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban – a rendes érték megállapításának céljára megfelelő analóg ország. |
| --- | --- |

(31)

Ezért megállapítást nyert, hogy Törökország – az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban – a rendes érték megállapításának céljára megfelelő analóg ország.

2.1.2.   Rendes érték

| (32) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a rendes értéket az analóg ország együttműködő gyártójától kapott információk alapján, azaz a török belföldi piacon a kapcsolatban nem álló vevők által fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg. A gyártótól kapott információk elemzése alapján megállapították, hogy ezek az értékesítések a rendes kereskedelmi forgalom keretében történtek és reprezentatívak. |
| --- | --- |

(32)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a rendes értéket az analóg ország együttműködő gyártójától kapott információk alapján, azaz a török belföldi piacon a kapcsolatban nem álló vevők által fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg. A gyártótól kapott információk elemzése alapján megállapították, hogy ezek az értékesítések a rendes kereskedelmi forgalom keretében történtek és reprezentatívak.

| (33) | Következésképp a rendes értéket a török együttműködő gyártó által a kapcsolatban nem álló vevők felé felszámított hazai eladási árak súlyozott átlagában állapítottak meg. |
| --- | --- |

(33)

Következésképp a rendes értéket a török együttműködő gyártó által a kapcsolatban nem álló vevők felé felszámított hazai eladási árak súlyozott átlagában állapítottak meg.

2.1.3.   Exportár

| (34) | Az exportárat – a kínai gyártók együttműködésének hiányában – az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a nyilvánosan hozzáférhető információk alapján állapították meg. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése alapján begyűjtött információk a dömpingkülönbözet kiszámításához alkalmasabbak, mint az Eurostat adatai, mivel a vonatkozó KN-kódok a termékek szélesebb körét érintik, mint a fenti (19) preambulumbekezdésben meghatározott érintett termék. |
| --- | --- |

(34)

Az exportárat – a kínai gyártók együttműködésének hiányában – az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a nyilvánosan hozzáférhető információk alapján állapították meg. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése alapján begyűjtött információk a dömpingkülönbözet kiszámításához alkalmasabbak, mint az Eurostat adatai, mivel a vonatkozó KN-kódok a termékek szélesebb körét érintik, mint a fenti (19) preambulumbekezdésben meghatározott érintett termék.

2.1.4.   Összehasonlítás

| (35) | A gyártelepi áron alapuló és az azonos kereskedelmi szintet képviselő rendes érték és exportár közötti tisztességes összehasonlíthatóság biztosítása érdekében az árak összehasonlíthatóságát érintő különbségeket kellőképpen figyelembe vették. Az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban a szállítási és biztosítási költségeket igazították ki. |
| --- | --- |

(35)

A gyártelepi áron alapuló és az azonos kereskedelmi szintet képviselő rendes érték és exportár közötti tisztességes összehasonlíthatóság biztosítása érdekében az árak összehasonlíthatóságát érintő különbségeket kellőképpen figyelembe vették. Az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban a szállítási és biztosítási költségeket igazították ki.

2.1.5.   Dömpingkülönbözet

| (36) | Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban a dömpingkülönbözet megállapítására úgy került sor, hogy a súlyozott átlagos rendes értéket összehasonlították az Unióba irányuló kivitel súlyozott átlagos árával. Ez az összehasonlítás jelentős, mintegy 38 %-os dömping tényéről tanúskodott. |
| --- | --- |

(36)

Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban a dömpingkülönbözet megállapítására úgy került sor, hogy a súlyozott átlagos rendes értéket összehasonlították az Unióba irányuló kivitel súlyozott átlagos árával. Ez az összehasonlítás jelentős, mintegy 38 %-os dömping tényéről tanúskodott.

2.2.   Dél-Afrika

| (37) | Az Eurostat adatai szerint a felülvizsgálati időszakban az acél drótkötelek és -kábelek Dél-Afrikából az Unióba irányuló összes behozatalának mennyisége 281 tonna volt, ami az uniós piaci részesedés 0,1 %-át képviselte, ami minimális szintet jelent. A fenti behozatalt teljes egészében az egyetlen ismert exportáló gyártó bonyolította le. |
| --- | --- |

(37)

Az Eurostat adatai szerint a felülvizsgálati időszakban az acél drótkötelek és -kábelek Dél-Afrikából az Unióba irányuló összes behozatalának mennyisége 281 tonna volt, ami az uniós piaci részesedés 0,1 %-át képviselte, ami minimális szintet jelent. A fenti behozatalt teljes egészében az egyetlen ismert exportáló gyártó bonyolította le.

2.2.1.   Rendes érték

| (38) | Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése értelmében a rendes értéket a dél-afrikai belföldi piacon a kapcsolatban nem álló vevők által fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg, mivel úgy ítélték meg, hogy ezek az értékesítések a rendes kereskedelmi forgalom keretében történtek és reprezentatívak. |
| --- | --- |

(38)

Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése értelmében a rendes értéket a dél-afrikai belföldi piacon a kapcsolatban nem álló vevők által fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg, mivel úgy ítélték meg, hogy ezek az értékesítések a rendes kereskedelmi forgalom keretében történtek és reprezentatívak.

2.2.2.   Exportár

| (39) | Mivel az érintett terméket közvetlenül független uniós vásárlók részére értékesítették, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(39)

Mivel az érintett terméket közvetlenül független uniós vásárlók részére értékesítették, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg.

2.2.3.   Összehasonlítás

| (40) | A gyártelepi áron alapuló és az azonos kereskedelmi szintet képviselő rendes érték és exportár közötti tisztességes összehasonlíthatóság biztosítása érdekében az árak összehasonlíthatóságát állítólag és bizonyítottan befolyásoló eltéréseket kellőképpen figyelembe vették. Az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban a szállítási, biztosítási és hitelköltségeket igazították ki. |
| --- | --- |

(40)

A gyártelepi áron alapuló és az azonos kereskedelmi szintet képviselő rendes érték és exportár közötti tisztességes összehasonlíthatóság biztosítása érdekében az árak összehasonlíthatóságát állítólag és bizonyítottan befolyásoló eltéréseket kellőképpen figyelembe vették. Az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban a szállítási, biztosítási és hitelköltségeket igazították ki.

2.2.4.   Dömpingkülönbözet

| (41) | Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban a dömpingkülönbözet megállapítására úgy került sor, hogy a súlyozott átlagos rendes értéket terméktípusonként összehasonlították az Unióba irányuló behozatal súlyozott átlagos árával. Ez az összehasonlítás mintegy 17 %-os dömping tényéről tanúskodott, ami alacsonyabb, mint az eredeti vizsgálatban megállapított 38,6 %-os dömpingkülönbözet. |
| --- | --- |

(41)

Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban a dömpingkülönbözet megállapítására úgy került sor, hogy a súlyozott átlagos rendes értéket terméktípusonként összehasonlították az Unióba irányuló behozatal súlyozott átlagos árával. Ez az összehasonlítás mintegy 17 %-os dömping tényéről tanúskodott, ami alacsonyabb, mint az eredeti vizsgálatban megállapított 38,6 %-os dömpingkülönbözet.

2.3.   Ukrajna

| (42) | Az Eurostat adatai szerint a felülvizsgálati időszakban az acél drótkötelek és -kábelek Ukrajnából az Unióba irányuló összes behozatalának mennyisége 22 tonna volt, ami az uniós piaci részesedés kevesebb mint 0,1 %-át képviselte, vagyis de minimis szintű volt. |
| --- | --- |

(42)

Az Eurostat adatai szerint a felülvizsgálati időszakban az acél drótkötelek és -kábelek Ukrajnából az Unióba irányuló összes behozatalának mennyisége 22 tonna volt, ami az uniós piaci részesedés kevesebb mint 0,1 %-át képviselte, vagyis de minimis szintű volt.

2.3.1.   Rendes érték

| (43) | A rendes értéket az alaprendelet 18. cikke értelmében a kérelmező felülvizsgálati kérelmében szereplő információk alapján állapították meg, amelyek megfelelnek az ukrán belföldi piacon a kapcsolatban nem álló vevők által fizetett vagy fizetendő áraknak. |
| --- | --- |

(43)

A rendes értéket az alaprendelet 18. cikke értelmében a kérelmező felülvizsgálati kérelmében szereplő információk alapján állapították meg, amelyek megfelelnek az ukrán belföldi piacon a kapcsolatban nem álló vevők által fizetett vagy fizetendő áraknak.

2.3.2.   Exportár

| (44) | Az exportárat – az ukrán gyártók együttműködésének hiányában – az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a nyilvánosan hozzáférhető információk alapján állapították meg. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése alapján begyűjtött információk a legalkalmasabbak a dömpingkülönbözet kiszámításához, mivel pontosan a fenti (19) preambulumbekezdésben meghatározott érintett termékre vonatkoznak. |
| --- | --- |

(44)

Az exportárat – az ukrán gyártók együttműködésének hiányában – az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a nyilvánosan hozzáférhető információk alapján állapították meg. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése alapján begyűjtött információk a legalkalmasabbak a dömpingkülönbözet kiszámításához, mivel pontosan a fenti (19) preambulumbekezdésben meghatározott érintett termékre vonatkoznak.

2.3.3.   Összehasonlítás

| (45) | A tisztességes összehasonlíthatóság biztosítása érdekében az exportárat – az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban – a kérelmező felülvizsgálati kérelmében szereplő tengeri szállítás és biztosítás költségével igazították ki. Ennek eredményeként a felülvizsgálati időszakra 80 %-ot meghaladó mértékű dömpingkülönbözetet állapítottak meg. |
| --- | --- |

(45)

A tisztességes összehasonlíthatóság biztosítása érdekében az exportárat – az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban – a kérelmező felülvizsgálati kérelmében szereplő tengeri szállítás és biztosítás költségével igazították ki. Ennek eredményeként a felülvizsgálati időszakra 80 %-ot meghaladó mértékű dömpingkülönbözetet állapítottak meg.

3.   A behozatal várható alakulása az intézkedések esetleges hatályon kívül helyezése esetén

3.1.   Előzetes megjegyzések

| (46) | A 28 ismert kínai exportáló gyártó egyike sem működött együtt. |
| --- | --- |

(46)

A 28 ismert kínai exportáló gyártó egyike sem működött együtt.

| (47) | A felülvizsgálat iránti kérelemben megnevezett két dél-afrikai exportáló gyártó a Bizottság megkeresésére válaszolt, azonban csak az Unióba irányuló kivitelben érdekelt gyártó működött együtt azáltal, hogy kitöltötte a kérdőívet. Dél-Afrikában nincs más ismert gyártó. |
| --- | --- |

(47)

A felülvizsgálat iránti kérelemben megnevezett két dél-afrikai exportáló gyártó a Bizottság megkeresésére válaszolt, azonban csak az Unióba irányuló kivitelben érdekelt gyártó működött együtt azáltal, hogy kitöltötte a kérdőívet. Dél-Afrikában nincs más ismert gyártó.

| (48) | Ukrajnát illetően az ismert exportáló gyártó – a (14) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – megszüntette az együttműködést. Ezenkívül Ukrajnában nincs más ismert gyártó. |
| --- | --- |

(48)

Ukrajnát illetően az ismert exportáló gyártó – a (14) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – megszüntette az együttműködést. Ezenkívül Ukrajnában nincs más ismert gyártó.

3.2.   Kína

3.2.1.   Előzetes megjegyzések

| (49) | Az eredeti vizsgálatban valamennyi kínai vállalat esetében egységesen 60,4 %-os dömpingellenes vámot állapítottak meg. A Kínából származó behozatal mennyisége számottevően csökkent, vagyis az eredeti vizsgálat (EU 15-ök) vizsgálati időszaka alatti 11 484 tonnáról az utolsó vizsgálat felülvizsgálati időszakában (EU 25-ök) 1 942 tonnára esett vissza, ezt követően azonban a jelenlegi felülvizsgálati időszakban 4 530 tonnára emelkedett. Megjegyzendő, hogy a kínai import 2001 óta növekvő tendenciát mutat. Az uniós piacon Kína jelenlegi piaci részesedése 2,2 % körül van. |
| --- | --- |

(49)

Az eredeti vizsgálatban valamennyi kínai vállalat esetében egységesen 60,4 %-os dömpingellenes vámot állapítottak meg. A Kínából származó behozatal mennyisége számottevően csökkent, vagyis az eredeti vizsgálat (EU 15-ök) vizsgálati időszaka alatti 11 484 tonnáról az utolsó vizsgálat felülvizsgálati időszakában (EU 25-ök) 1 942 tonnára esett vissza, ezt követően azonban a jelenlegi felülvizsgálati időszakban 4 530 tonnára emelkedett. Megjegyzendő, hogy a kínai import 2001 óta növekvő tendenciát mutat. Az uniós piacon Kína jelenlegi piaci részesedése 2,2 % körül van.

| (50) | A Bizottság – annak érdekében, hogy megállapíthassa, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén folytatódik-e a dömping – vizsgálta az exportáló gyártók más exportpiacokon tanúsított árképzési magatartását, az Unióba irányuló kiviteli árakat, a termelési kapacitásokat és az intézkedések kijátszásának gyakorlatát. Az exportőröktől származó, importárakra vonatkozó információkat az Eurostat adatai alapján, az exportvolumennel és az árakkal kapcsolatos információkat a kínai statisztikai információk alapján, a kapacitásra vonatkozó adatokat pedig a kérelemben foglalt információk alapján állapították meg. A kínai statisztikai adatokkal való összehasonlításra az Eurostat adatait találták a legalkalmasabbnak, mivel az összehasonlítást – a következő preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – csak a termékek szélesebb körére vonatkozóan lehetett elvégezni. |
| --- | --- |

(50)

A Bizottság – annak érdekében, hogy megállapíthassa, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén folytatódik-e a dömping – vizsgálta az exportáló gyártók más exportpiacokon tanúsított árképzési magatartását, az Unióba irányuló kiviteli árakat, a termelési kapacitásokat és az intézkedések kijátszásának gyakorlatát. Az exportőröktől származó, importárakra vonatkozó információkat az Eurostat adatai alapján, az exportvolumennel és az árakkal kapcsolatos információkat a kínai statisztikai információk alapján, a kapacitásra vonatkozó adatokat pedig a kérelemben foglalt információk alapján állapították meg. A kínai statisztikai adatokkal való összehasonlításra az Eurostat adatait találták a legalkalmasabbnak, mivel az összehasonlítást – a következő preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – csak a termékek szélesebb körére vonatkozóan lehetett elvégezni.

3.2.2.   A harmadik országokba, illetve az Unióba irányuló exporárak közötti kapcsolat

| (51) | A nyilvános kínai adatbázisokban rendelkezésre álló statisztikai információk az érintett terméknél szélesebb termékkörre vonatkoznak. Ezért ezen információk alapján nincs értelme az egyéb piacokra irányuló kivitel mennyiségét elemezni. Az az árelemzés, amelyre a kínai adatbázist fel lehetett használni, ésszerű becsléseken alapult, mivel esetleg hasonló jellemzőkkel rendelkező más termékeket vontak elemzés alá. |
| --- | --- |

(51)

A nyilvános kínai adatbázisokban rendelkezésre álló statisztikai információk az érintett terméknél szélesebb termékkörre vonatkoznak. Ezért ezen információk alapján nincs értelme az egyéb piacokra irányuló kivitel mennyiségét elemezni. Az az árelemzés, amelyre a kínai adatbázist fel lehetett használni, ésszerű becsléseken alapult, mivel esetleg hasonló jellemzőkkel rendelkező más termékeket vontak elemzés alá.

| (52) | A fenti preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a rendelkezésre álló információk alapján megállapították, hogy Kína az egyéb exportpiacain az Unióba irányuló export áránál átlagosan jóval (a dömpingellenes vám figyelembevétele nélkül mintegy 30 %-kal) alacsonyabb árakon értékesít. Mivel a Kínából az Unióba irányuló kivitel – amint a (36) preambulumbekezdésben megállapítást nyert – dömpingszinten történt, a fenti adatok arra utalnak, hogy az egyéb harmadik országok piacaira irányuló kivitel az uniós exportértékesítésnél valószínűleg még nagyobb mértékű dömping mellett valósult meg. Azt is figyelembe vették, hogy az egyéb harmadik országokban érvényesített exportárszint megmutathatja, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az Unióba irányuló exportértékesítések vonatkozásában milyen árszint valószínűsíthető. Ez alapján és a harmadik országok piacain érvényesített alacsony árszint miatt azt a következtetést vonták le, hogy az Unióra vonatkozó exportárakat jelentős mértékben csökkenteni lehet, ami következésképp növelné a dömpingszintet. |
| --- | --- |

(52)

A fenti preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a rendelkezésre álló információk alapján megállapították, hogy Kína az egyéb exportpiacain az Unióba irányuló export áránál átlagosan jóval (a dömpingellenes vám figyelembevétele nélkül mintegy 30 %-kal) alacsonyabb árakon értékesít. Mivel a Kínából az Unióba irányuló kivitel – amint a (36) preambulumbekezdésben megállapítást nyert – dömpingszinten történt, a fenti adatok arra utalnak, hogy az egyéb harmadik országok piacaira irányuló kivitel az uniós exportértékesítésnél valószínűleg még nagyobb mértékű dömping mellett valósult meg. Azt is figyelembe vették, hogy az egyéb harmadik országokban érvényesített exportárszint megmutathatja, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az Unióba irányuló exportértékesítések vonatkozásában milyen árszint valószínűsíthető. Ez alapján és a harmadik országok piacain érvényesített alacsony árszint miatt azt a következtetést vonták le, hogy az Unióra vonatkozó exportárakat jelentős mértékben csökkenteni lehet, ami következésképp növelné a dömpingszintet.

3.2.3.   A harmadik országokba irányuló exportárak és az uniós árszint közötti kapcsolat

| (53) | Ugyancsak megállapították, hogy az uniós gazdasági ágazat Unión belüli eladási árszintje átlagosan jelentősen magasabb volt, mint a kínai exportőr más harmadik országok piacaira irányuló eladásainak exportárszintje. Az érintett termék általános uniós piaci árszintje Kína számára is igen vonzóvá teszi az uniós piacot. A magasabb uniós piaci árszint ösztönzi az uniós piacra irányuló kivitel növekedését. |
| --- | --- |

(53)

Ugyancsak megállapították, hogy az uniós gazdasági ágazat Unión belüli eladási árszintje átlagosan jelentősen magasabb volt, mint a kínai exportőr más harmadik országok piacaira irányuló eladásainak exportárszintje. Az érintett termék általános uniós piaci árszintje Kína számára is igen vonzóvá teszi az uniós piacot. A magasabb uniós piaci árszint ösztönzi az uniós piacra irányuló kivitel növekedését.

3.2.4.   Dömpingkülönbözet

| (54) | Amint az a (36) preambulumbekezdésben megállapítást nyert, a Kínából az Unióba irányuló exportértékesítés – az analóg ország rendes értéke alapján – jelentős mértékű dömping mellett valósult meg. Nincs ok azt feltételezni, hogy az intézkedések hiányában a behozatal nem hasonló dömpingárakon és nagyobb mennyiségben történne. |
| --- | --- |

(54)

Amint az a (36) preambulumbekezdésben megállapítást nyert, a Kínából az Unióba irányuló exportértékesítés – az analóg ország rendes értéke alapján – jelentős mértékű dömping mellett valósult meg. Nincs ok azt feltételezni, hogy az intézkedések hiányában a behozatal nem hasonló dömpingárakon és nagyobb mennyiségben történne.

3.2.5.   Kihasználatlan kapacitás és készletek

| (55) | A felülvizsgálat iránti kérelem, valamint a nyilvánosan hozzáférhető információk (azaz a vállalatok honlapján közzétett adatok) ellenőrzése alapján valamennyi kínai exportáló gyártó kapacitása 1 355 000 tonnára becsülhető. A kérelmező a kínai gyártók kapacitáskihasználását mintegy 63 %-osra becsüli, ami több mint 500 000 tonna kihasználatlan kapacitást jelent. A kérelmező létesítés alatt álló további termelőüzemekről, illetve a belföldi piac méretéről is szolgáltatott információkat. A kínai gyártók tehát jelentős tartalékkapacitással rendelkeznek, amely jóval meghaladja a felülvizsgálati időszakban az Unióba exportált mennyiséget, sőt még a teljes uniós fogyasztást is. Ezért rendelkezésre áll az EU-ba irányuló export mennyiségének jelentős növeléséhez szükséges kapacitás, különösen, mivel semmi nem utal arra, hogy a harmadik országok piacai vagy a hazai piac képes lenne bármekkora többlettermelés felvételére. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a kínai belföldi piac – az egymással versenyző gyártók tekintélyes számának köszönhetően – valószínűleg nem lenne képes ebből a tartalékkapacitásból jelentősebb mennyiséget felvenni. |
| --- | --- |

(55)

A felülvizsgálat iránti kérelem, valamint a nyilvánosan hozzáférhető információk (azaz a vállalatok honlapján közzétett adatok) ellenőrzése alapján valamennyi kínai exportáló gyártó kapacitása 1 355 000 tonnára becsülhető. A kérelmező a kínai gyártók kapacitáskihasználását mintegy 63 %-osra becsüli, ami több mint 500 000 tonna kihasználatlan kapacitást jelent. A kérelmező létesítés alatt álló további termelőüzemekről, illetve a belföldi piac méretéről is szolgáltatott információkat. A kínai gyártók tehát jelentős tartalékkapacitással rendelkeznek, amely jóval meghaladja a felülvizsgálati időszakban az Unióba exportált mennyiséget, sőt még a teljes uniós fogyasztást is. Ezért rendelkezésre áll az EU-ba irányuló export mennyiségének jelentős növeléséhez szükséges kapacitás, különösen, mivel semmi nem utal arra, hogy a harmadik országok piacai vagy a hazai piac képes lenne bármekkora többlettermelés felvételére. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a kínai belföldi piac – az egymással versenyző gyártók tekintélyes számának köszönhetően – valószínűleg nem lenne képes ebből a tartalékkapacitásból jelentősebb mennyiséget felvenni.

3.2.6.   Az intézkedések kijátszásának gyakorlata

| (56) | Megállapítást nyert, hogy a Kínából származó érintett termék behozalatára vonatkozóan hatályban lévő intézkedéseket 2004-ben az importáru Marokkóban történő átrakodásával, 2010-ben pedig a Koreai Köztársaságban történő átrakodásával kijátszották. Ez egyértelműen jelzi a kínai acél drótkötelek és -kábelek eladóinak érdekeltségét az Unió piacán, illetve azt, hogy nem dömpingszinten nem hajlandók versenyezni az uniós piacon. Ez további érvnek tekinthető amellett, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kínai kivitel mennyisége valószínűleg növekedne, és dömpingelt áron kerülne az uniós piacra. |
| --- | --- |

(56)

Megállapítást nyert, hogy a Kínából származó érintett termék behozalatára vonatkozóan hatályban lévő intézkedéseket 2004-ben az importáru Marokkóban történő átrakodásával, 2010-ben pedig a Koreai Köztársaságban történő átrakodásával kijátszották. Ez egyértelműen jelzi a kínai acél drótkötelek és -kábelek eladóinak érdekeltségét az Unió piacán, illetve azt, hogy nem dömpingszinten nem hajlandók versenyezni az uniós piacon. Ez további érvnek tekinthető amellett, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kínai kivitel mennyisége valószínűleg növekedne, és dömpingelt áron kerülne az uniós piacra.

3.3.   Dél-Afrika

3.3.1.   Előzetes megjegyzések

| (57) | Dél-Afrikában két ismert gyártó van. A fent említettek szerint az egyik gyártó működött együtt a felülvizsgálatban. |
| --- | --- |

(57)

Dél-Afrikában két ismert gyártó van. A fent említettek szerint az egyik gyártó működött együtt a felülvizsgálatban.

| (58) | A másik gyártó nem mutatott érdeklődést az Unióba irányuló kivitel iránt és azt állította, hogy termelési kapacitását teljes mértékben kihasználja és a megtermelt mennyiséget a dél-afrikai belföldi piacon értékesíti. |
| --- | --- |

(58)

A másik gyártó nem mutatott érdeklődést az Unióba irányuló kivitel iránt és azt állította, hogy termelési kapacitását teljes mértékben kihasználja és a megtermelt mennyiséget a dél-afrikai belföldi piacon értékesíti.

| (59) | A végleges intézkedések bevezetése óta a Dél-Afrikából származó behozatal jelentős mértékben visszaesett. A Dél-Afrikából származó behozatal piaci részesedése (0,1 %) a felülvizsgálati időszakban a minimumküszöb alatt volt, ami mennyiségben 281 tonnát jelentett. Ezenkívül ennek a behozatalnak a nagy részét tengeri fúráshoz használták, ami az előző vizsgálat óta eltelt időben jelentősen megnőtt, és ezeket az árukat nem is vámkezelték az EU-ban. Az érintett termékből csak igen kis mennyiség került az EU-ban szabad forgalomba. |
| --- | --- |

(59)

A végleges intézkedések bevezetése óta a Dél-Afrikából származó behozatal jelentős mértékben visszaesett. A Dél-Afrikából származó behozatal piaci részesedése (0,1 %) a felülvizsgálati időszakban a minimumküszöb alatt volt, ami mennyiségben 281 tonnát jelentett. Ezenkívül ennek a behozatalnak a nagy részét tengeri fúráshoz használták, ami az előző vizsgálat óta eltelt időben jelentősen megnőtt, és ezeket az árukat nem is vámkezelték az EU-ban. Az érintett termékből csak igen kis mennyiség került az EU-ban szabad forgalomba.

| (60) | Annak érdekében, hogy megállapítsák, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén vajon a dömping folytatódik-e, az együttműködő exportáló gyártó által rendelkezésre bocsátott, az Unióba és a harmadik országokba irányuló export mennyiségére és áraira, a kihasználatlan kapacitásra és a készletekre vonatkozó információkat, valamint a dél-afrikai belföldi piacon fennálló helyzetet vizsgálták. |
| --- | --- |

(60)

Annak érdekében, hogy megállapítsák, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén vajon a dömping folytatódik-e, az együttműködő exportáló gyártó által rendelkezésre bocsátott, az Unióba és a harmadik országokba irányuló export mennyiségére és áraira, a kihasználatlan kapacitásra és a készletekre vonatkozó információkat, valamint a dél-afrikai belföldi piacon fennálló helyzetet vizsgálták.

3.3.2.   A harmadik országokba, illetve az Unióba irányuló exportárak közötti kapcsolat

| (61) | Az érintett termék együttműködő exportáló gyártója tájékoztatást adott az Unión kívüli piacokra irányuló exportjai mennyiségéről és árairól. Az exportáló gyártó a termelésének jelentős mennyiségét értékesíti exportpiacokon, noha az exportvolumene a figyelembe vett időszak során visszaesett. A vállalat exporttevékenysége többnyire két sajátos piaci szegmensre irányul: mélyfúrásokhoz használt kötelekre és tengeri fúrással kapcsolatos alkalmazásokra. |
| --- | --- |

(61)

Az érintett termék együttműködő exportáló gyártója tájékoztatást adott az Unión kívüli piacokra irányuló exportjai mennyiségéről és árairól. Az exportáló gyártó a termelésének jelentős mennyiségét értékesíti exportpiacokon, noha az exportvolumene a figyelembe vett időszak során visszaesett. A vállalat exporttevékenysége többnyire két sajátos piaci szegmensre irányul: mélyfúrásokhoz használt kötelekre és tengeri fúrással kapcsolatos alkalmazásokra.

| (62) | A vállalat a harmadik országokban a figyelembe vett időszak minden évében általában jóval magasabb exportárakon (30–70 %) értékesítette termékeit, mint az Unióban, beleértve az alkalmazott dömpingellenes vámot is. Az uniós piacon érvényesített árakhoz viszonyítva a harmadik országok piacain elért árelőny arra utal, hogy az exportőr a jövőben valószínűleg még akkor sem lép az uniós piacra jelentős mennyiségű áruval, ha az intézkedéseket hatályon kívül helyezik. Ezzel kapcsolatban azt is figyelembe vették, hogy – a fenti (61) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – a vállalat exporttevékenysége olyan termékekre irányul, amelyekre elsősorban nem az uniós piacon van igény. |
| --- | --- |

(62)

A vállalat a harmadik országokban a figyelembe vett időszak minden évében általában jóval magasabb exportárakon (30–70 %) értékesítette termékeit, mint az Unióban, beleértve az alkalmazott dömpingellenes vámot is. Az uniós piacon érvényesített árakhoz viszonyítva a harmadik országok piacain elért árelőny arra utal, hogy az exportőr a jövőben valószínűleg még akkor sem lép az uniós piacra jelentős mennyiségű áruval, ha az intézkedéseket hatályon kívül helyezik. Ezzel kapcsolatban azt is figyelembe vették, hogy – a fenti (61) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – a vállalat exporttevékenysége olyan termékekre irányul, amelyekre elsősorban nem az uniós piacon van igény.

3.3.3.   Kihasználatlan kapacitás és készletek

| (63) | Az együttműködő exportáló gyártó az utolsó vizsgálat óta állandó raktárkészletet tartott fenn. A kapacitáskihasználás a termelési folyamat műszaki korlátai miatt szintén a szokásos (körülbelül 70–75 %-os) szinten maradt. A rendelkezésre álló maximális tartalékkapacitás 1 500 és 3 500 tonna között mozog. Az exportáló gyártó nem tervezi, hogy a termelési kapacitását jelentősen bővítené. Az Unióba irányuló export mennyiségének növeléséhez szükséges kapacitás igen korlátozott, mivel a harmadik országok piacai vagy a hazai piac képes lenne a többlettermelés felvételére. |
| --- | --- |

(63)

Az együttműködő exportáló gyártó az utolsó vizsgálat óta állandó raktárkészletet tartott fenn. A kapacitáskihasználás a termelési folyamat műszaki korlátai miatt szintén a szokásos (körülbelül 70–75 %-os) szinten maradt. A rendelkezésre álló maximális tartalékkapacitás 1 500 és 3 500 tonna között mozog. Az exportáló gyártó nem tervezi, hogy a termelési kapacitását jelentősen bővítené. Az Unióba irányuló export mennyiségének növeléséhez szükséges kapacitás igen korlátozott, mivel a harmadik országok piacai vagy a hazai piac képes lenne a többlettermelés felvételére.

| (64) | Meg kell továbbá jegyezni, hogy a termelést igen magas haszonnal többnyire a belföldi piacon értékesítik, tehát a vállalatnak nem áll érdekében jelentős mennyiségű árut az Unió piacára exportálni. |
| --- | --- |

(64)

Meg kell továbbá jegyezni, hogy a termelést igen magas haszonnal többnyire a belföldi piacon értékesítik, tehát a vállalatnak nem áll érdekében jelentős mennyiségű árut az Unió piacára exportálni.

3.4.   Ukrajna

3.4.1.   Előzetes megjegyzések

| (65) | A fenti (14) preambulumbekezdésben említettek szerint az ismert ukrán exportáló gyártó együttműködésének hiányában a megállapításokat az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni. Mivel az ukrán iparról kevés információ áll rendelkezésre, az alábbi megállapítások a kérelmező felülvizsgálati kérelmében szereplő információkon és a nyilvánosan hozzáférhető kereskedelmi statisztikákon alapulnak. Megjegyzendő, hogy nincs más ismert ukrán gyártó és az elsősorban a termelési kapacitással kapcsolatos alábbi szempontok az ismert exportáló gyártóra vonatkoznak. |
| --- | --- |

(65)

A fenti (14) preambulumbekezdésben említettek szerint az ismert ukrán exportáló gyártó együttműködésének hiányában a megállapításokat az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni. Mivel az ukrán iparról kevés információ áll rendelkezésre, az alábbi megállapítások a kérelmező felülvizsgálati kérelmében szereplő információkon és a nyilvánosan hozzáférhető kereskedelmi statisztikákon alapulnak. Megjegyzendő, hogy nincs más ismert ukrán gyártó és az elsősorban a termelési kapacitással kapcsolatos alábbi szempontok az ismert exportáló gyártóra vonatkoznak.

| (66) | A Bizottság – annak érdekében, hogy megállapíthassa, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén vajon a dömping folytatódik-e – vizsgálta az exportáló gyártók harmadik országokban, illetve az Unióban érvényesített exportárait, a kihasználatlan kapacitásokat és az intézkedések kijátszásának gyakorlatát. |
| --- | --- |

(66)

A Bizottság – annak érdekében, hogy megállapíthassa, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén vajon a dömping folytatódik-e – vizsgálta az exportáló gyártók harmadik országokban, illetve az Unióban érvényesített exportárait, a kihasználatlan kapacitásokat és az intézkedések kijátszásának gyakorlatát.

3.4.2.   A harmadik országokba, illetve az Unióba irányuló exportárak közötti kapcsolat

| (67) | Egyéb megbízhatóbb információ hiányában az exportpiacok tekintetében a kérelemben szereplő, nyilvánosan hozzáférhető statisztikákon alapuló információkat vették figyelembe. A fenti adatok elemzése azt mutatta, hogy az ezekben az országokban érvényesített átlagos exportárak jóval alacsonyabbak voltak, mint az Unióban elért átlagos exportárak. Amint az Kína és Dél-Afrika esetében a fentiekben kifejtésre került, az egyéb harmadik országokban érvényesített exportárak megmutathatják, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az Unióba irányuló exportértékesítések vonatkozásában milyen árszint valószínűsíthető. Ez alapján azt a következtetést vonták le, hogy az Unióra vonatkozó exportárakat jelentős mértékben – valószínűleg a dömping szintjére – lehet csökkenteni. |
| --- | --- |

(67)

Egyéb megbízhatóbb információ hiányában az exportpiacok tekintetében a kérelemben szereplő, nyilvánosan hozzáférhető statisztikákon alapuló információkat vették figyelembe. A fenti adatok elemzése azt mutatta, hogy az ezekben az országokban érvényesített átlagos exportárak jóval alacsonyabbak voltak, mint az Unióban elért átlagos exportárak. Amint az Kína és Dél-Afrika esetében a fentiekben kifejtésre került, az egyéb harmadik országokban érvényesített exportárak megmutathatják, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az Unióba irányuló exportértékesítések vonatkozásában milyen árszint valószínűsíthető. Ez alapján azt a következtetést vonták le, hogy az Unióra vonatkozó exportárakat jelentős mértékben – valószínűleg a dömping szintjére – lehet csökkenteni.

3.4.3.   Kihasználatlan kapacitás

| (68) | A korábban ismert két exportáló gyártó az utóbbi években összevonta tevékenységét. Ennek eredményeként az utolsó vizsgálatban meghatározott termelési kapacitást karcsúsították. A kérelemben szereplő bizonyítékok alapján, illetve az ismert exportáló gyártó állítása szerint Ukrajnában a becsült termelési kapacitás 35 000–40 000 tonna között van, amelynek hozzávetőleg 70 %-át használják ki a tényleges termeléshez. A 10 500–12 000 tonna közötti tartalékkapacitás arra utal, hogy az Unióba irányuló kivitel mennyiségének jelentős növeléséhez szükséges kapacitás valóban rendelkezésre áll. Az importra és az exportra vonatkozó ismert termelési és statisztikai információk alapján kiszámított látható fogyasztás Ukrajnában azt mutatja, hogy a belföldi piac további kapacitás felvételére már nem képes. Így Ukrajna az az ország, ahonnan az érintett országok közül a legvalószínűbb, hogy a kihasználatlan kapacitásokat az uniós piacra irányítják, különösen mivel semmi nem utal arra, hogy a harmadik országok piacai vagy a hazai piac képes lenne bármekkora többlettermelés felvételére. |
| --- | --- |

(68)

A korábban ismert két exportáló gyártó az utóbbi években összevonta tevékenységét. Ennek eredményeként az utolsó vizsgálatban meghatározott termelési kapacitást karcsúsították. A kérelemben szereplő bizonyítékok alapján, illetve az ismert exportáló gyártó állítása szerint Ukrajnában a becsült termelési kapacitás 35 000–40 000 tonna között van, amelynek hozzávetőleg 70 %-át használják ki a tényleges termeléshez. A 10 500–12 000 tonna közötti tartalékkapacitás arra utal, hogy az Unióba irányuló kivitel mennyiségének jelentős növeléséhez szükséges kapacitás valóban rendelkezésre áll. Az importra és az exportra vonatkozó ismert termelési és statisztikai információk alapján kiszámított látható fogyasztás Ukrajnában azt mutatja, hogy a belföldi piac további kapacitás felvételére már nem képes. Így Ukrajna az az ország, ahonnan az érintett országok közül a legvalószínűbb, hogy a kihasználatlan kapacitásokat az uniós piacra irányítják, különösen mivel semmi nem utal arra, hogy a harmadik országok piacai vagy a hazai piac képes lenne bármekkora többlettermelés felvételére.

3.4.4.   Az intézkedések kijátszásának gyakorlata

| (69) | Az Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetését követően megállapították, hogy ezeket az intézkedéseket az acél drótkötelek és -kábelek Moldován keresztül történő behozatalával kijátszották. Megállapítást nyert, hogy az intézkedések felderített kijátszásának gyakorlata is olyan tényező, amely az uniós piacra lépés iránti érdeklődést jelzi, illetve arról tanúskodik, hogy az ukrán exportőrök nem dömpingszinten nem tudnak versenyezni az uniós piacon. |
| --- | --- |

(69)

Az Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetését követően megállapították, hogy ezeket az intézkedéseket az acél drótkötelek és -kábelek Moldován keresztül történő behozatalával kijátszották. Megállapítást nyert, hogy az intézkedések felderített kijátszásának gyakorlata is olyan tényező, amely az uniós piacra lépés iránti érdeklődést jelzi, illetve arról tanúskodik, hogy az ukrán exportőrök nem dömpingszinten nem tudnak versenyezni az uniós piacon.

3.5.   Következtetés

| (70) | Kína és Ukrajna tekintetében megállapítható, hogy a dömping jelentős mértékben, Dél-Afrika vonatkozásában pedig kisebb mértékben folytatódna, noha a Dél-Afrikából és Ukrajnából származó behozatal volumene alacsony. |
| --- | --- |

(70)

Kína és Ukrajna tekintetében megállapítható, hogy a dömping jelentős mértékben, Dél-Afrika vonatkozásában pedig kisebb mértékben folytatódna, noha a Dél-Afrikából és Ukrajnából származó behozatal volumene alacsony.

| (71) | A Bizottság – annak érdekében, hogy megállapíthassa, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén folytatódik-e a dömping – vizsgálta a tartalékkapacitásokat és a fel nem használt készleteket, továbbá a különböző piacokon érvényesített ár- és exportstratégiákat. Ez a vizsgálat azt mutatta, hogy Kína jelentős, míg Ukrajna kisebb tartalékkapacitással és felhalmozott készlettel rendelkezik. Dél-Afrikában nem figyelhető meg említésre méltó tartalékkapacitás, illetve különösen magas készlet. Megállapítható továbbá, hogy Kína és Ukrajna az egyéb harmadik országok piacain az uniós piacnál általában alacsonyabb árakon értékesít, ezért az Unió ezen országok exportáló gyártói számára továbbra is vonzó piac marad. Dél-Afrika viszont más országokban az Unióba irányuló kivitelnél jóval nagyobb mennyiségben, és látszólag nem dömpingárakon értékesít. Ezért megállapítást nyert, hogy amennyiben az uniós piacra jutás dömpingellenes intézkedések nélkül megvalósulhatna, Kína és Ukrajna valószínűleg átirányítaná a harmadik országokba irányuló kivitelét az Unióba. A rendelkezésre álló tartalék termelési kapacitások azt valószínűsítik, hogy az ezekből az országokból származó behozatal emelkedne. Az árképzési stratégiák elemzése során kiderült, hogy az Ukrajnából és Kínából származó behozatalt valószínűleg dömpingárakon értékesítenék. Ezeket a megállapításokat az a tény is megerősítette, hogy mind a Kínára, mind az Ukrajnára vonatkozó meglévő intézkedéseket más országokon keresztül történő behozatal révén kijátszották, ami arra utal, hogy ezek az exportőr országok az Unió piacán tisztességes árakon nem versenyképesek. Ezzel ellentétben megállapították, hogy a dél-afrikai gyártó más harmadik országok piacain méltányos árak mellett is versenyképes a többi gyártóval, többek között az uniós gyártókkal. A fentieket figyelembe véve Kínát és Ukrajnát illetően megállapították, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén a dömping várhatóan jelentős mértékben folytatódna. Ezzel ellentétben – figyelembe véve, hogy az eredeti vizsgálat óta a dömping mértéke csökkent, az egyéb harmadik országokba irányuló kivitel jóval magasabb árakon történik, mint az Unióba irányuló export, illetve a dél-afrikai termékek iránti előreláthatóan alacsony kereslet miatt – megállapították, hogy a Dél-Afrikából származó jelentős mennyiségű dömpingelt behozatal várhatóan nem folytatódik. |
| --- | --- |

(71)

A Bizottság – annak érdekében, hogy megállapíthassa, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén folytatódik-e a dömping – vizsgálta a tartalékkapacitásokat és a fel nem használt készleteket, továbbá a különböző piacokon érvényesített ár- és exportstratégiákat. Ez a vizsgálat azt mutatta, hogy Kína jelentős, míg Ukrajna kisebb tartalékkapacitással és felhalmozott készlettel rendelkezik. Dél-Afrikában nem figyelhető meg említésre méltó tartalékkapacitás, illetve különösen magas készlet. Megállapítható továbbá, hogy Kína és Ukrajna az egyéb harmadik országok piacain az uniós piacnál általában alacsonyabb árakon értékesít, ezért az Unió ezen országok exportáló gyártói számára továbbra is vonzó piac marad. Dél-Afrika viszont más országokban az Unióba irányuló kivitelnél jóval nagyobb mennyiségben, és látszólag nem dömpingárakon értékesít. Ezért megállapítást nyert, hogy amennyiben az uniós piacra jutás dömpingellenes intézkedések nélkül megvalósulhatna, Kína és Ukrajna valószínűleg átirányítaná a harmadik országokba irányuló kivitelét az Unióba. A rendelkezésre álló tartalék termelési kapacitások azt valószínűsítik, hogy az ezekből az országokból származó behozatal emelkedne. Az árképzési stratégiák elemzése során kiderült, hogy az Ukrajnából és Kínából származó behozatalt valószínűleg dömpingárakon értékesítenék. Ezeket a megállapításokat az a tény is megerősítette, hogy mind a Kínára, mind az Ukrajnára vonatkozó meglévő intézkedéseket más országokon keresztül történő behozatal révén kijátszották, ami arra utal, hogy ezek az exportőr országok az Unió piacán tisztességes árakon nem versenyképesek. Ezzel ellentétben megállapították, hogy a dél-afrikai gyártó más harmadik országok piacain méltányos árak mellett is versenyképes a többi gyártóval, többek között az uniós gyártókkal. A fentieket figyelembe véve Kínát és Ukrajnát illetően megállapították, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén a dömping várhatóan jelentős mértékben folytatódna. Ezzel ellentétben – figyelembe véve, hogy az eredeti vizsgálat óta a dömping mértéke csökkent, az egyéb harmadik országokba irányuló kivitel jóval magasabb árakon történik, mint az Unióba irányuló export, illetve a dél-afrikai termékek iránti előreláthatóan alacsony kereslet miatt – megállapították, hogy a Dél-Afrikából származó jelentős mennyiségű dömpingelt behozatal várhatóan nem folytatódik.

| (72) | Az ukrán kormány a fenti megállapítások kapcsán tett észrevételeiben azzal érvelt, hogy az az állítás, miszerint a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az ukrán gyártó az Unió piacára térne át, túlzott és egyben ésszerűtlen is. Állítását alátámasztandó az ukrán kormány azzal érvelt, hogy a hatályos intézkedések az ügyfélkapcsolatok elveszítését eredményezték az EU-ban, tehát megszűnt az Unióba irányuló export, valamint hogy az ukrán exportok most már a FÁK és az ázsiai országok piacaira összpontosítanak. Az ukrán kormány ugyanakkor nem tért ki az uniós piacnak az említett piacokon tapasztalható jelentős árkülönbségek miatti vonzerejére, ahogyan azt a fenti (67) preambulumbekezdés is említi, így tehát figyelmen kívül hagyta azt a tényt, hogy valóban fennáll annak a valószínűsége, hogy az ukrán exportok ismét az Unió felé irányulnak az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén. |
| --- | --- |

(72)

Az ukrán kormány a fenti megállapítások kapcsán tett észrevételeiben azzal érvelt, hogy az az állítás, miszerint a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az ukrán gyártó az Unió piacára térne át, túlzott és egyben ésszerűtlen is. Állítását alátámasztandó az ukrán kormány azzal érvelt, hogy a hatályos intézkedések az ügyfélkapcsolatok elveszítését eredményezték az EU-ban, tehát megszűnt az Unióba irányuló export, valamint hogy az ukrán exportok most már a FÁK és az ázsiai országok piacaira összpontosítanak. Az ukrán kormány ugyanakkor nem tért ki az uniós piacnak az említett piacokon tapasztalható jelentős árkülönbségek miatti vonzerejére, ahogyan azt a fenti (67) preambulumbekezdés is említi, így tehát figyelmen kívül hagyta azt a tényt, hogy valóban fennáll annak a valószínűsége, hogy az ukrán exportok ismét az Unió felé irányulnak az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén.

| (73) | A közzétételt követően a kérelmező azzal érvelt, hogy a dél-afrikai gyártó más piacokra irányuló exportvolumenének csökkenése minden bizonnyal a tartalékkapacitások növekedését eredményezi, amelyeket a belföldi piac nem lesz képes befogadni, és mindez az Unióba irányuló importok növekedéséhez fog vezetni. Ezeket az érveket ugyanakkor nem támasztotta alá bizonyítékokkal. Másfelől azonban megállapításra került, hogy az együttműködő exportőrnek a figyelembe vett időszak alatti csökkenő exportértékesítéseit enyhítették a belföldi értékesítések, amelyek ugyanabban az időszakban csupán kisebb mértékben csökkentek. Ezenkívül a vállalat értékesítései 2009 és a vizsgálati időszak között összességében nőttek. Ezért nincs arra utaló jel, hogy a kérelmező érvelése megalapozott lenne. |
| --- | --- |

(73)

A közzétételt követően a kérelmező azzal érvelt, hogy a dél-afrikai gyártó más piacokra irányuló exportvolumenének csökkenése minden bizonnyal a tartalékkapacitások növekedését eredményezi, amelyeket a belföldi piac nem lesz képes befogadni, és mindez az Unióba irányuló importok növekedéséhez fog vezetni. Ezeket az érveket ugyanakkor nem támasztotta alá bizonyítékokkal. Másfelől azonban megállapításra került, hogy az együttműködő exportőrnek a figyelembe vett időszak alatti csökkenő exportértékesítéseit enyhítették a belföldi értékesítések, amelyek ugyanabban az időszakban csupán kisebb mértékben csökkentek. Ezenkívül a vállalat értékesítései 2009 és a vizsgálati időszak között összességében nőttek. Ezért nincs arra utaló jel, hogy a kérelmező érvelése megalapozott lenne.

| (74) | A kérelmező továbbá kritizálta a Bizottságot amiatt, hogy az egyrészt nem vette figyelembe, hogy a másik dél-afrikai gyártó nem működött együtt, másrészt azt sem, hogy az a tény, hogy ez a vállalat a múltban eddig nem exportált, nem jelenti azt, hogy a jövőben sem fog exportálni. Ezzel összefüggésben megjegyzendő, hogy a figyelembe vett időszakban e vállalat nem exportált az Unióba. A dömpingellenes intézkedések nem azt acél szolgálják, hogy megtiltsák az Unió felé irányuló legális importokat. Ezt az állítást ezért elutasították. |
| --- | --- |

(74)

A kérelmező továbbá kritizálta a Bizottságot amiatt, hogy az egyrészt nem vette figyelembe, hogy a másik dél-afrikai gyártó nem működött együtt, másrészt azt sem, hogy az a tény, hogy ez a vállalat a múltban eddig nem exportált, nem jelenti azt, hogy a jövőben sem fog exportálni. Ezzel összefüggésben megjegyzendő, hogy a figyelembe vett időszakban e vállalat nem exportált az Unióba. A dömpingellenes intézkedések nem azt acél szolgálják, hogy megtiltsák az Unió felé irányuló legális importokat. Ezt az állítást ezért elutasították.

D.   AZ UNIÓS GYÁRTÁS ÉS AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT

| (75) | Az acél drótköteleket és -kábeleket az Unión belül 25 gyártó/gyártói csoport állítja elő, amelyek az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot alkotják. |
| --- | --- |

(75)

Az acél drótköteleket és -kábeleket az Unión belül 25 gyártó/gyártói csoport állítja elő, amelyek az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot alkotják.

| (76) | A (10) preambulumbekezdésben említettek szerint a kért információkat beküldő alábbi húsz uniós gyártó közül egy három gyártóból/gyártói csoportból álló mintát állítottak össze.






  — | A Bridon International Ltd. (Egyesült Királyság) és a Bridon International GmbH (Németország) vállalatokból álló BRIDON-csoport, |
| --- | --- | --- |

(76)

A (10) preambulumbekezdésben említettek szerint a kért információkat beküldő alábbi húsz uniós gyártó közül egy három gyártóból/gyártói csoportból álló mintát állítottak össze.

—

A Bridon International Ltd. (Egyesült Királyság) és a Bridon International GmbH (Németország) vállalatokból álló BRIDON-csoport,

| — | CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Németország), |
| --- | --- |

—

CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Németország),

| — | Pfeifer Drako Drahtseilwerk GMBH (Németország), |
| --- | --- |

—

Pfeifer Drako Drahtseilwerk GMBH (Németország),

| — | Drahtseilwerk Hemer GmbH and Co. KG (Németország), |
| --- | --- |

—

Drahtseilwerk Hemer GmbH and Co. KG (Németország),

| — | Westfälische Drahtindustrie GmbH (Németország), |
| --- | --- |

—

Westfälische Drahtindustrie GmbH (Németország),

| — | Teufelberger Seil GmbH (Németország), |
| --- | --- |

—

Teufelberger Seil GmbH (Németország),

| — | ZBD Group A.S. (Cseh Köztársaság), |
| --- | --- |

—

ZBD Group A.S. (Cseh Köztársaság),

| — | Cables y Alambres especiales, SA (Spanyolország), |
| --- | --- |

—

Cables y Alambres especiales, SA (Spanyolország),

| — | Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugália), |
| --- | --- |

—

Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugália),

| — | D. Koronakis SA (Görögország), |
| --- | --- |

—

D. Koronakis SA (Görögország),

| — | N. Leventeris SA (Görögország), |
| --- | --- |

—

N. Leventeris SA (Görögország),

| — | Drumet SA (Lengyelország), |
| --- | --- |

—

Drumet SA (Lengyelország),

| — | Metizi JSC (Bulgária), |
| --- | --- |

—

Metizi JSC (Bulgária),

| — | Arcelor Mittal Wire France (Franciaország), |
| --- | --- |

—

Arcelor Mittal Wire France (Franciaország),

| — | Brunton Shaw UK Limited (Egyesült Királyság) |
| --- | --- |

—

Brunton Shaw UK Limited (Egyesült Királyság)

| — | Sirme Si Cabluri S.A./CORD S.A. (Románia), |
| --- | --- |

—

Sirme Si Cabluri S.A./CORD S.A. (Románia),

| — | Redaelli Tecna Spa (Olaszország), |
| --- | --- |

—

Redaelli Tecna Spa (Olaszország),

| — | Remer SRL (Olaszország), |
| --- | --- |

—

Remer SRL (Olaszország),

| — | Metal Press SRL (Olaszország), |
| --- | --- |

—

Metal Press SRL (Olaszország),

| — | Randers Reb International A/S (Dánia). |
| --- | --- |

—

Randers Reb International A/S (Dánia).

| (77) | Megjegyzendő, hogy a felülvizsgálati időszakban a mintába kiválasztott három uniós gyártó a teljes uniós termelés 40 %-át, míg a fenti húsz uniós gyártó a teljes uniós termelés 96 %-át képviselte, ami az uniós össztermelés szempontjából reprezentatívnak tekinthető. |
| --- | --- |

(77)

Megjegyzendő, hogy a felülvizsgálati időszakban a mintába kiválasztott három uniós gyártó a teljes uniós termelés 40 %-át, míg a fenti húsz uniós gyártó a teljes uniós termelés 96 %-át képviselte, ami az uniós össztermelés szempontjából reprezentatívnak tekinthető.

E.   AZ UNIÓS PIAC HELYZETE

1.   Fogyasztás az uniós piacon

| (78) | Az uniós fogyasztást az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon megvalósuló értékesítési mennyisége, valamint az uniós piacra irányuló összes behozatal alapján állapították meg az Eurostat adatai alapján. |
| --- | --- |

(78)

Az uniós fogyasztást az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon megvalósuló értékesítési mennyisége, valamint az uniós piacra irányuló összes behozatal alapján állapították meg az Eurostat adatai alapján.

| (79) | Az uniós fogyasztás 2007 és a felülvizsgálati időszak között 21 %-kal, 255 985 tonnáról 203 331 tonnára esett vissza. 2008-ban csekély, 1 %-os emelkedés volt megfigyelhető, 2009-ben azonban a gazdasági visszaesés következményeként a fogyasztás jelentős mértékben, 22 százalékponttal csökkent, és a felülvizsgálati időszakban hasonló szinten maradt. | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uniós fogyasztás
  (tonna) | 255 986 | 257 652 | 201 975 | 203 331 |
| Index | 100 | 101 | 79 | 79 |

(79)

Az uniós fogyasztás 2007 és a felülvizsgálati időszak között 21 %-kal, 255 985 tonnáról 203 331 tonnára esett vissza. 2008-ban csekély, 1 %-os emelkedés volt megfigyelhető, 2009-ben azonban a gazdasági visszaesés következményeként a fogyasztás jelentős mértékben, 22 százalékponttal csökkent, és a felülvizsgálati időszakban hasonló szinten maradt.

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Uniós fogyasztás

(tonna)

255 986

257 652

201 975

203 331

Index

100

101

79

79

2.   Az érintett országokból érkező behozatal

2.1.   Összesített értékelés

| (80) | A Bizottság a korábbi vizsgálatok során a Kínából, Dél-Afrikából és Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalát az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban összesítve értékelte. Megvizsgálta, hogy a jelenlegi vizsgálat során szintén megfelelő lenne-e az összesített értékelés. |
| --- | --- |

(80)

A Bizottság a korábbi vizsgálatok során a Kínából, Dél-Afrikából és Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalát az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban összesítve értékelte. Megvizsgálta, hogy a jelenlegi vizsgálat során szintén megfelelő lenne-e az összesített értékelés.

| (81) | Ezzel kapcsolatban megállapította, hogy az egyes országokból származó behozatalt illetően meghatározott dömpingkülönbözet mértéke meghaladta a minimumszintet. A mennyiségeket illetően az intézkedések hatályvesztése esetén az egyes országok vonatkozásában valószínűsíthető exportvolumeneket előretekintő elemzéssel határozta meg. Az elemzés arra derített fényt, hogy a Kínából és Ukrajnából származó behozatal az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén – Dél-Afrikától eltérően – valószínűleg jóval a felülvizsgálati időszakban elért szint fölé emelkedne, és biztosan meghaladná az elhanyagolhatósági küszöböt. Dél-Afrika vonatkozásában megállapítható, hogy az Unióba irányuló export mennyiségének növeléséhez szükséges tartalékkapacitás igen korlátozott és a harmadik országok piacai vagy a hazai piac képes lenne az esetleges többlettermelés felvételére. |
| --- | --- |

(81)

Ezzel kapcsolatban megállapította, hogy az egyes országokból származó behozatalt illetően meghatározott dömpingkülönbözet mértéke meghaladta a minimumszintet. A mennyiségeket illetően az intézkedések hatályvesztése esetén az egyes országok vonatkozásában valószínűsíthető exportvolumeneket előretekintő elemzéssel határozta meg. Az elemzés arra derített fényt, hogy a Kínából és Ukrajnából származó behozatal az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén – Dél-Afrikától eltérően – valószínűleg jóval a felülvizsgálati időszakban elért szint fölé emelkedne, és biztosan meghaladná az elhanyagolhatósági küszöböt. Dél-Afrika vonatkozásában megállapítható, hogy az Unióba irányuló export mennyiségének növeléséhez szükséges tartalékkapacitás igen korlátozott és a harmadik országok piacai vagy a hazai piac képes lenne az esetleges többlettermelés felvételére.

| (82) | A Bizottság az importtermékek versenyfeltételeit illetően megállapította, hogy a Dél-Afrikából származó behozatal közvetlenül nem versenyez a két másik országból származó importtal. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy – az alábbi (87) és (91) preambulumbekezdésben leírtak szerint – a Dél-Afrikából behozott terméktípusok árai jóval meghaladják a másik két országból származó importtermékek árait. A magasabb árak alapján – a két másik országból származó behozatal vonatkozásában megállapított jelentős áralákínálástól eltérően – a dél-afrikai import esetében nem történt áralákínálás. |
| --- | --- |

(82)

A Bizottság az importtermékek versenyfeltételeit illetően megállapította, hogy a Dél-Afrikából származó behozatal közvetlenül nem versenyez a két másik országból származó importtal. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy – az alábbi (87) és (91) preambulumbekezdésben leírtak szerint – a Dél-Afrikából behozott terméktípusok árai jóval meghaladják a másik két országból származó importtermékek árait. A magasabb árak alapján – a két másik országból származó behozatal vonatkozásában megállapított jelentős áralákínálástól eltérően – a dél-afrikai import esetében nem történt áralákínálás.

| (83) | A vizsgálat a három országból származó behozatalt illetően megállapította, hogy az ezekből az országokból származó acél drótkötelek és -kábelek az alapvető fizikai és műszaki jellemzőik tekintetében hasonlóak. Ezek az acéldrótkötél- és kábeltípusok továbbá kölcsönösen felcserélhetőek az Unióban gyártott típusokkal, és ezeket az Unióban ugyanabban az időszakban értékesítették. A fentiekre tekintettel megállapították, hogy az érintett országokból származó, illetve az Unióban gyártott acél drótkötelek és -kábelek versenyeznek egymással. |
| --- | --- |

(83)

A vizsgálat a három országból származó behozatalt illetően megállapította, hogy az ezekből az országokból származó acél drótkötelek és -kábelek az alapvető fizikai és műszaki jellemzőik tekintetében hasonlóak. Ezek az acéldrótkötél- és kábeltípusok továbbá kölcsönösen felcserélhetőek az Unióban gyártott típusokkal, és ezeket az Unióban ugyanabban az időszakban értékesítették. A fentiekre tekintettel megállapították, hogy az érintett országokból származó, illetve az Unióban gyártott acél drótkötelek és -kábelek versenyeznek egymással.

| (84) | A fentiek alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy Kína és Ukrajna tekintetében az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében foglalt valamennyi kritérium teljesül. Az ebből a két országból származó behozatalt ezért összesítve vizsgálták. Mivel Dél-Afrika tekintetében az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében foglalt szempontok, különösen az importtermékek közötti verseny feltételei nem teljesültek, az ebből az országból származó behozatalt külön vizsgálták. |
| --- | --- |

(84)

A fentiek alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy Kína és Ukrajna tekintetében az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében foglalt valamennyi kritérium teljesül. Az ebből a két országból származó behozatalt ezért összesítve vizsgálták. Mivel Dél-Afrika tekintetében az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében foglalt szempontok, különösen az importtermékek közötti verseny feltételei nem teljesültek, az ebből az országból származó behozatalt külön vizsgálták.

2.2.   A Kínából és Ukrajnából származó behozatal

2.2.1.   A behozatal mennyisége, piaci részesedése és ára

| (85) | Az Eurostat adatai szerint a Kínából és Ukrajnából származó érintett termékek behozatalának mennyisége a figyelembe vett időszakban 54 %-kal csökkent. 2009-ben jelentős, 43 százalékpontos visszaesés figyelhető meg, amelyet a felülvizsgálati időszakban további 13 százalékpontos csökkenés követett. |
| --- | --- |

(85)

Az Eurostat adatai szerint a Kínából és Ukrajnából származó érintett termékek behozatalának mennyisége a figyelembe vett időszakban 54 %-kal csökkent. 2009-ben jelentős, 43 százalékpontos visszaesés figyelhető meg, amelyet a felülvizsgálati időszakban további 13 százalékpontos csökkenés követett.

| (86) | A kínai és ukrán behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 3,8 %-ról 2,2 %-ra esett vissza. |
| --- | --- |

(86)

A kínai és ukrán behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 3,8 %-ról 2,2 %-ra esett vissza.

| (87) | Az importtermékek árai a figyelembe vett időszakban 29 %-kal emelkedtek. A 2008. évi 11 %-os növekedés után 2009-ben tovább emelkedtek és a felülvizsgálati időszakban stabilak maradtak. | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import
  (tonna) | 9 844 | 10 081 | 5 830 | 4 553 |
| Index | 100 | 102 | 59 | 46 |
| Piaci részesedés (%) | 3,8 | 3,9 | 2,9 | 2,2 |
| Index | 100 | 102 | 75 | 58 |
| Importár | 1 073 | 1 195 | 1 394 | 1 388 |
| Index | 100 | 111 | 130 | 129 |

(87)

Az importtermékek árai a figyelembe vett időszakban 29 %-kal emelkedtek. A 2008. évi 11 %-os növekedés után 2009-ben tovább emelkedtek és a felülvizsgálati időszakban stabilak maradtak.

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Import

(tonna)

9 844

10 081

5 830

4 553

Index

100

102

59

46

Piaci részesedés (%)

3,8

3,9

2,9

2,2

Index

100

102

75

58

Importár

1 073

1 195

1 394

1 388

Index

100

111

130

129

2.2.2.   Áralákínálás

| (88) | A kínai és az ukrán exportáló gyártók együttműködésének hiányában az áralákínálást KN-kódonként a behozatali statisztikák vonatkozásában az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdésében foglaltak alapján összegyűjtött információk felhasználásával kellett meghatározni. A Kínából és Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek esetében az áralákínálás mértéke a felülvizsgálati időszakban – a dömpingellenes vámot figyelmen kívül hagyva – 47,4 % és 58,2 % között mozgott. |
| --- | --- |

(88)

A kínai és az ukrán exportáló gyártók együttműködésének hiányában az áralákínálást KN-kódonként a behozatali statisztikák vonatkozásában az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdésében foglaltak alapján összegyűjtött információk felhasználásával kellett meghatározni. A Kínából és Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek esetében az áralákínálás mértéke a felülvizsgálati időszakban – a dömpingellenes vámot figyelmen kívül hagyva – 47,4 % és 58,2 % között mozgott.

2.3.   A Dél-Afrikából származó behozatal

2.3.1.   A Dél-Afrikából származó behozatal mennyisége, piaci részesedése és ára

| (89) | Az Eurostat adatai szerint a Dél-Afrikából származó érintett termékek behozatalának mennyisége a figyelembe vett időszakban 77 %-kal csökkent. 2009-ben jelentős, 94 százalékpontos visszaesés figyelhető meg, amelyet csekély, 17 százalékpontos növekedés követett a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(89)

Az Eurostat adatai szerint a Dél-Afrikából származó érintett termékek behozatalának mennyisége a figyelembe vett időszakban 77 %-kal csökkent. 2009-ben jelentős, 94 százalékpontos visszaesés figyelhető meg, amelyet csekély, 17 százalékpontos növekedés követett a felülvizsgálati időszakban.

| (90) | A dél-afrikai behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 0,5 %-ról 0,1 %-ra esett vissza. |
| --- | --- |

(90)

A dél-afrikai behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 0,5 %-ról 0,1 %-ra esett vissza.

| (91) | Az importtermékek árai a figyelembe vett időszakban egyenletesen, 52 %-kal emelkedtek. | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import
  (tonna) | 1 229 | 846 | 73 | 281 |
| Index | 100 | 69 | 6 | 23 |
| Piaci részesedés (%) | 0,5 | 0,3 | 0,0 | 0,1 |
| Index | 100 | 68 | 7 | 29 |
| Importár | 1 504 | 1 929 | 2 217 | 2 280 |
| Index | 100 | 128 | 147 | 152 |

(91)

Az importtermékek árai a figyelembe vett időszakban egyenletesen, 52 %-kal emelkedtek.

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Import

(tonna)

1 229

846

73

281

Index

100

69

6

23

Piaci részesedés (%)

0,5

0,3

0,0

0,1

Index

100

68

7

29

Importár

1 504

1 929

2 217

2 280

Index

100

128

147

152

2.3.2.   Áralákínálás

| (92) | Az áralákínálást az együttműködő dél-afrikai gyártó exportárainak felhasználásával, a dömpingellenes vámok nélkül határozták meg és negatívnak találták. Tekintettel arra, hogy Dél-Afrikában nincs másik exportáló gyártó, ez a megállapítás az ország egészére érvényes. |
| --- | --- |

(92)

Az áralákínálást az együttműködő dél-afrikai gyártó exportárainak felhasználásával, a dömpingellenes vámok nélkül határozták meg és negatívnak találták. Tekintettel arra, hogy Dél-Afrikában nincs másik exportáló gyártó, ez a megállapítás az ország egészére érvényes.

3.   Az intézkedések hatálya alá vont országokból származó behozatal

3.1.   Koreai Köztársaság

| (93) | A fenti (3) preambulumbekezdésben említettek szerint megállapították, hogy a Kínára vonatkozó eredeti intézkedéseket a Koreai Köztársaságon (Dél-Korea) keresztül kijátszották. Következésképp a Kínából származó behozatalra kivetett dömpingellenes vámokat – a tizenegy, tényleges dél-koreai gyártó által előállított termékek kivételével – kiterjesztették a Dél-Koreából feladott hasonló acél drótkötelek és -kábelek behozatalára. |
| --- | --- |

(93)

A fenti (3) preambulumbekezdésben említettek szerint megállapították, hogy a Kínára vonatkozó eredeti intézkedéseket a Koreai Köztársaságon (Dél-Korea) keresztül kijátszották. Következésképp a Kínából származó behozatalra kivetett dömpingellenes vámokat – a tizenegy, tényleges dél-koreai gyártó által előállított termékek kivételével – kiterjesztették a Dél-Koreából feladott hasonló acél drótkötelek és -kábelek behozatalára.

| (94) | A behozatal a kijátszás elleni vizsgálatot, illetve a dömpingellenes vámok Dél-Koreából feladott importtermékekre történő kiterjesztését követően jelentősen visszaesett és a piaci részesedés a 2007. évi 18,7 %-ról 12,8 %-ra csökkent a felülvizsgálati időszakban. Úgy tűnik, hogy ez a százalékarány megfelel a mentességet élvező tényleges koreai exportáló gyártók részesedésének. |
| --- | --- |

(94)

A behozatal a kijátszás elleni vizsgálatot, illetve a dömpingellenes vámok Dél-Koreából feladott importtermékekre történő kiterjesztését követően jelentősen visszaesett és a piaci részesedés a 2007. évi 18,7 %-ról 12,8 %-ra csökkent a felülvizsgálati időszakban. Úgy tűnik, hogy ez a százalékarány megfelel a mentességet élvező tényleges koreai exportáló gyártók részesedésének.

3.2.   Moldova

| (95) | Megállapították, hogy a Moldovából származó vagy onnan feladott importtermékek mennyisége a figyelembe vett időszakban közel nulla volt. Így további elemzést nem tartottak szükségesnek. |
| --- | --- |

(95)

Megállapították, hogy a Moldovából származó vagy onnan feladott importtermékek mennyisége a figyelembe vett időszakban közel nulla volt. Így további elemzést nem tartottak szükségesnek.

3.3.   Marokkó

| (96) | A Marokkóból származó vagy onnan feladott behozatal a figyelembe vett időszakban 51 %-kal csökkent. Ez ugyanebben az időszakban 0,5 %-nál kisebb piaci részesedést jelentett. |
| --- | --- |

(96)

A Marokkóból származó vagy onnan feladott behozatal a figyelembe vett időszakban 51 %-kal csökkent. Ez ugyanebben az időszakban 0,5 %-nál kisebb piaci részesedést jelentett.

4.   A dömpingellenes intézkedésekkel érintett egyéb országok

| (97) | Az Eurostat adatai szerint az Orosz Föderációból származó, az 1601/2001/EK rendelet (12) 1. cikkének (1) bekezdése szerinti egyes vas- vagy acélkötelek és -kábelek behozatala a figyelembe vett időszakban 41 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(97)

Az Eurostat adatai szerint az Orosz Föderációból származó, az 1601/2001/EK rendelet (12) 1. cikkének (1) bekezdése szerinti egyes vas- vagy acélkötelek és -kábelek behozatala a figyelembe vett időszakban 41 %-kal csökkent.

| (98) | Az orosz import piaci részesedése a 2007. évi 1,5 %-ról 1,1 %-ra esett vissza a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(98)

Az orosz import piaci részesedése a 2007. évi 1,5 %-ról 1,1 %-ra esett vissza a felülvizsgálati időszakban.

5.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

| (99) | A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásolja. |
| --- | --- |

(99)

A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásolja.

5.1.   Előzetes megjegyzések

| (100) | Tekintettel arra, hogy az uniós gazdasági ágazat esetében mintavételt alkalmaztak, a kárt egyrészt a (75) preambulumbekezdésben meghatározott uniós gazdasági ágazat szintjén összegyűjtött információk, másrészt a mintába felvett uniós gyártók szintjén összegyűjtött információk alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(100)

Tekintettel arra, hogy az uniós gazdasági ágazat esetében mintavételt alkalmaztak, a kárt egyrészt a (75) preambulumbekezdésben meghatározott uniós gazdasági ágazat szintjén összegyűjtött információk, másrészt a mintába felvett uniós gyártók szintjén összegyűjtött információk alapján határozták meg.

| (101) | Mintavétel esetén a bevált gyakorlatnak megfelelően bizonyos kármutatókat (termelés, kapacitás, termelékenység, készletek, értékesítés, piaci részesedés, növekedés és foglalkoztatás) az uniós gazdasági ágazat egészére nézve elemeznek, míg az egyes vállalatokkal kapcsolatos kármutatókat, vagyis az árat, a termelési költségeket, a nyereségességet, a béreket, a beruházásokat és azok megtérülését, a pénzáramlást és a tőkebevonási képességet a mintába felvett uniós gyártók szintjén összegyűjtött információk alapján vizsgálják meg. |
| --- | --- |

(101)

Mintavétel esetén a bevált gyakorlatnak megfelelően bizonyos kármutatókat (termelés, kapacitás, termelékenység, készletek, értékesítés, piaci részesedés, növekedés és foglalkoztatás) az uniós gazdasági ágazat egészére nézve elemeznek, míg az egyes vállalatokkal kapcsolatos kármutatókat, vagyis az árat, a termelési költségeket, a nyereségességet, a béreket, a beruházásokat és azok megtérülését, a pénzáramlást és a tőkebevonási képességet a mintába felvett uniós gyártók szintjén összegyűjtött információk alapján vizsgálják meg.

| (102) | A mintába felvett Bridon-csoport egyik tagja, a Bridon International Limited a figyelembe vett időszakban GBP-ben vezette a könyvelését. Ennek eredményeként bizonyos kármutatók alakulására a figyelembe vett időszakban hatással volt a GBP és az EUR átváltási árfolyamának ingadozása. |
| --- | --- |

(102)

A mintába felvett Bridon-csoport egyik tagja, a Bridon International Limited a figyelembe vett időszakban GBP-ben vezette a könyvelését. Ennek eredményeként bizonyos kármutatók alakulására a figyelembe vett időszakban hatással volt a GBP és az EUR átváltási árfolyamának ingadozása.

5.2.   Az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó adatok

a)   Termelés

| (103) | Az uniós gazdasági ágazat termelése 2007 és a felülvizsgálati időszak között 9 %-kal, vagyis 182 681 tonnáról 165 394 tonnára csökkent. A termelés volumene 2008-ban változatlan volt, majd 2009-ben, a globális gazdasági visszaesés következményeként jelentős mértékben, 13 %-kal csökkent. A felülvizsgálati időszakban helyreállt, és négy százalékponttal emelkedett. A termelés volumene – az EU-n kívüli piacokon tapasztalható kereslet miatt – kisebb mértékben esett vissza, mint a fogyasztás az uniós piacon.









  Uniós gazdasági ágazat | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A termelés volumene
  (tonnában) | 182 681 | 182 691 | 159 266 | 165 394 |
| Index | 100 | 100 | 87 | 91 |

(103)

Az uniós gazdasági ágazat termelése 2007 és a felülvizsgálati időszak között 9 %-kal, vagyis 182 681 tonnáról 165 394 tonnára csökkent. A termelés volumene 2008-ban változatlan volt, majd 2009-ben, a globális gazdasági visszaesés következményeként jelentős mértékben, 13 %-kal csökkent. A felülvizsgálati időszakban helyreállt, és négy százalékponttal emelkedett. A termelés volumene – az EU-n kívüli piacokon tapasztalható kereslet miatt – kisebb mértékben esett vissza, mint a fogyasztás az uniós piacon.

Uniós gazdasági ágazat

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

A termelés volumene

(tonnában)

182 681

182 691

159 266

165 394

Index

100

100

87

91

b)   Kapacitás és kapacitáskihasználási ráták

| (104) | A figyelembe vett időszak során a termelési kapacitás 6 %-kal csökkent. 2009-ben 10 %-kal visszaesett, majd a felülvizsgálati időszakban négy százalékponttal nőtt. Mivel a termelés arányában jobban visszaesett, mint a kapacitás, a kapacitáskihasználás a 2007. évi 69 %-ról a felülvizsgálati időszakban 66 %-ra csökkent.









  Uniós gazdasági ágazat | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapacitás | 265 779 | 261 383 | 239 312 | 249 254 |
| Index | 100 | 98 | 90 | 94 |
| Kapacitáskihasználás | 69 % | 70 % | 67 % | 66 % |
| Index | 100 | 102 | 97 | 97 |

(104)

A figyelembe vett időszak során a termelési kapacitás 6 %-kal csökkent. 2009-ben 10 %-kal visszaesett, majd a felülvizsgálati időszakban négy százalékponttal nőtt. Mivel a termelés arányában jobban visszaesett, mint a kapacitás, a kapacitáskihasználás a 2007. évi 69 %-ról a felülvizsgálati időszakban 66 %-ra csökkent.

Uniós gazdasági ágazat

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Kapacitás

265 779

261 383

239 312

249 254

Index

100

98

90

94

Kapacitáskihasználás

69 %

70 %

67 %

66 %

Index

100

102

97

97

c)   Készletek

| (105) | Az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje 2008-ban és 2009-ben emelkedett, míg a felülvizsgálati időszakban a 2007. évi szintre csökkent.









  Uniós gazdasági ágazat | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészlet
  (tonna) | 12 656 | 13 254 | 12 790 | 12 651 |
| Index | 100 | 105 | 101 | 100 |

(105)

Az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje 2008-ban és 2009-ben emelkedett, míg a felülvizsgálati időszakban a 2007. évi szintre csökkent.

Uniós gazdasági ágazat

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Zárókészlet

(tonna)

12 656

13 254

12 790

12 651

Index

100

105

101

100

d)   Az értékesítés volumene

| (106) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 2007 és a felülvizsgálati időszak között 20 %-kal csökkent. 2008-ban 5 %-kal esett vissza, majd 2009-ben – a gazdasági visszaesés következményeként – 24 százalékponttal tovább csökkent. Az értékesítés volumenének változása összhangban van az uniós piac alakulásával, ami 2007 és a felülvizsgálati időszak között – a gazdasági visszaesés eredményeként – 21 %-kal csökkent.









  Uniós gazdasági ágazat | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapcsolatban nem álló uniós vevők részére történő értékesítés (tonnában) | 112 387 | 106 431 | 80 340 | 89 551 |
| Index | 100 | 95 | 71 | 80 |

(106)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 2007 és a felülvizsgálati időszak között 20 %-kal csökkent. 2008-ban 5 %-kal esett vissza, majd 2009-ben – a gazdasági visszaesés következményeként – 24 százalékponttal tovább csökkent. Az értékesítés volumenének változása összhangban van az uniós piac alakulásával, ami 2007 és a felülvizsgálati időszak között – a gazdasági visszaesés eredményeként – 21 %-kal csökkent.

Uniós gazdasági ágazat

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Kapcsolatban nem álló uniós vevők részére történő értékesítés (tonnában)

112 387

106 431

80 340

89 551

Index

100

95

71

80

e)   Piaci részesedés

| (107) | Az uniós gazdasági ágazatnak 2007 és a felülvizsgálati időszak között sikerült a piaci részesedését változatlanul 44 %-os szinten tartania. 2008-ban azonban az uniós fogyasztás 41 %-ára, míg 2009-ben 40 %-ára csökkent a piaci részesedés.









  Uniós gazdasági ágazat | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Piaci részesedés | 44 % | 41 % | 40 % | 44 % |
| Index | 100 | 94 | 91 | 100 |

(107)

Az uniós gazdasági ágazatnak 2007 és a felülvizsgálati időszak között sikerült a piaci részesedését változatlanul 44 %-os szinten tartania. 2008-ban azonban az uniós fogyasztás 41 %-ára, míg 2009-ben 40 %-ára csökkent a piaci részesedés.

Uniós gazdasági ágazat

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Piaci részesedés

44 %

41 %

40 %

44 %

Index

100

94

91

100

f)   Növekedés

| (108) | 2007 és a felülvizsgálati időszak között, amikor az uniós fogyasztás 21 %-kal csökkent, az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene csak 20 %-kal esett vissza. Így az uniós gazdasági ágazat szerzett némi piaci részesedést, mivel az érintett országokból származó behozatal ugyanebben az időszakban csaknem két százalékpontot veszített. |
| --- | --- |

(108)

2007 és a felülvizsgálati időszak között, amikor az uniós fogyasztás 21 %-kal csökkent, az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene csak 20 %-kal esett vissza. Így az uniós gazdasági ágazat szerzett némi piaci részesedést, mivel az érintett országokból származó behozatal ugyanebben az időszakban csaknem két százalékpontot veszített.

g)   Foglalkoztatás

| (109) | Az uniós gazdasági ágazatban a foglalkoztatás szintje 2007 és a felülvizsgálati időszak között 12 %-kal csökkent. A legnagyobb visszaesés 2009-ben következett be, amikor a foglalkoztatás nyolc százalékponttal csökkent. Ez azt bizonyítja, hogy az uniós gazdasági ágazat alkalmazkodni tudott az új piaci helyzethez.









  Uniós gazdasági ágazat | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatás | 3 052 | 2 978 | 2 752 | 2 694 |
| Index | 100 | 98 | 90 | 88 |

(109)

Az uniós gazdasági ágazatban a foglalkoztatás szintje 2007 és a felülvizsgálati időszak között 12 %-kal csökkent. A legnagyobb visszaesés 2009-ben következett be, amikor a foglalkoztatás nyolc százalékponttal csökkent. Ez azt bizonyítja, hogy az uniós gazdasági ágazat alkalmazkodni tudott az új piaci helyzethez.

Uniós gazdasági ágazat

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Foglalkoztatás

3 052

2 978

2 752

2 694

Index

100

98

90

88

h)   Termelékenység

| (110) | Az uniós gazdasági ágazat teljes munkaidős egyenértékben mért éves teljesítményében kifejezett termelékenysége a figyelembe vett időszakban ingadozó volt, mivel 2008-ban két százalékponttal emelkedett, majd 2009-ben öt százalékponttal csökkent, ezt követően pedig a felülvizsgálati időszakban hat százalékponttal ismét nőtt.









  Uniós gazdasági ágazat | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelékenység | 59,9 | 61,3 | 57,9 | 61,4 |
| Index | 100 | 102 | 97 | 103 |

(110)

Az uniós gazdasági ágazat teljes munkaidős egyenértékben mért éves teljesítményében kifejezett termelékenysége a figyelembe vett időszakban ingadozó volt, mivel 2008-ban két százalékponttal emelkedett, majd 2009-ben öt százalékponttal csökkent, ezt követően pedig a felülvizsgálati időszakban hat százalékponttal ismét nőtt.

Uniós gazdasági ágazat

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Termelékenység

59,9

61,3

57,9

61,4

Index

100

102

97

103

i)   A dömpingkülönbözet nagysága

| (111) | A magasnak talált tényleges dömpingkülönbözet uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása – az érintett országokból származó behozatal teljes volumenét és a dömpingellenes vám meglétét tekintve – nem tekinthető jelentősnek. |
| --- | --- |

(111)

A magasnak talált tényleges dömpingkülönbözet uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása – az érintett országokból származó behozatal teljes volumenét és a dömpingellenes vám meglétét tekintve – nem tekinthető jelentősnek.

5.3.   A mintába felvett uniós gyártókra vonatkozó adatok

j)   Értékesítési árak és a belföldi árakat befolyásoló tényezők

| (112) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési egységárai 2007 és a felülvizsgálati időszak között 11 %-kal emelkedtek. Az árak 2009-ig fokozatosan, 16 %-kal nőttek, majd a vizsgálati időszakban öt százalékponttal visszaestek. Az árak alakulása azzal áll összefüggésben, hogy az uniós gazdasági ágazat 2009-ig még a gazdasági visszaesés előtt felvett magas árakon tudta teríteni a rendeléseket. Összefügg továbbá azzal, hogy az uniós gazdasági ágazat folyamatosan átállt a magasabb árkategóriájú, azaz a nagyobb átmérőjű acél drótkötelek és -kábelek forgalmazására.









  A mintavételbe bevont gyártók | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos értékesítési árak az EU-ban (EUR/tonna) | 3 219 | 3 492 | 3 720 | 3 560 |
| Index | 100 | 108 | 116 | 111 |

(112)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési egységárai 2007 és a felülvizsgálati időszak között 11 %-kal emelkedtek. Az árak 2009-ig fokozatosan, 16 %-kal nőttek, majd a vizsgálati időszakban öt százalékponttal visszaestek. Az árak alakulása azzal áll összefüggésben, hogy az uniós gazdasági ágazat 2009-ig még a gazdasági visszaesés előtt felvett magas árakon tudta teríteni a rendeléseket. Összefügg továbbá azzal, hogy az uniós gazdasági ágazat folyamatosan átállt a magasabb árkategóriájú, azaz a nagyobb átmérőjű acél drótkötelek és -kábelek forgalmazására.

A mintavételbe bevont gyártók

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Átlagos értékesítési árak az EU-ban (EUR/tonna)

3 219

3 492

3 720

3 560

Index

100

108

116

111

k)   Bérek

| (113) | 2007 és a felülvizsgálati időszak között a teljes munkaidős egyenértékre számított átlagbér a figyelembe vett időszakban 12 %-kal csökkent. Az alábbi táblázatból azonban nem lehet egyértelmű következtetést levonni, mivel az alkalmazottankénti béreket a figyelembe vett időszakban erősen befolyásolta a GBP és az EUR átváltási árfolyamának ingadozása.









  A mintavételbe bevont gyártók | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes munkaidős egyenértékre számított bérek (EUR) | 55 062 | 50 570 | 46 638 | 48 329 |
| Index | 100 | 92 | 85 | 88 |

(113)

2007 és a felülvizsgálati időszak között a teljes munkaidős egyenértékre számított átlagbér a figyelembe vett időszakban 12 %-kal csökkent. Az alábbi táblázatból azonban nem lehet egyértelmű következtetést levonni, mivel az alkalmazottankénti béreket a figyelembe vett időszakban erősen befolyásolta a GBP és az EUR átváltási árfolyamának ingadozása.

A mintavételbe bevont gyártók

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Teljes munkaidős egyenértékre számított bérek (EUR)

55 062

50 570

46 638

48 329

Index

100

92

85

88

l)   Beruházások és tőkebevonási képesség

| (114) | Noha az acél drótkötelekkel és -kábelekkel kapcsolatos beruházások a figyelembe vett időszakban 32 %-kal csökkentek, azok mégis jelentősnek mondhatók, hiszen meghaladták a 35 millió EUR-t. A beruházások főleg a magas árréssel értékesített acél drótkötelekre és -kábelekre koncentrálódtak. A mintába felvett gyártóknak nem okozott nehézséget, hogy a figyelembe vett időszakban tőkét vonjanak be, mivel a beruházások általában néhány éven belül megtérültek.









  A mintavételbe bevont gyártók | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beruházások
  (ezer EUR) | 12 331 | 9 038 | 6 283 | 8 406 |
| Index | 100 | 73 | 51 | 68 |

(114)

Noha az acél drótkötelekkel és -kábelekkel kapcsolatos beruházások a figyelembe vett időszakban 32 %-kal csökkentek, azok mégis jelentősnek mondhatók, hiszen meghaladták a 35 millió EUR-t. A beruházások főleg a magas árréssel értékesített acél drótkötelekre és -kábelekre koncentrálódtak. A mintába felvett gyártóknak nem okozott nehézséget, hogy a figyelembe vett időszakban tőkét vonjanak be, mivel a beruházások általában néhány éven belül megtérültek.

A mintavételbe bevont gyártók

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Beruházások

(ezer EUR)

12 331

9 038

6 283

8 406

Index

100

73

51

68

m)   Nyereségesség az uniós piacon

| (115) | A mintába felvett gyártóknak sikerült a teljes figyelembe vett időszak alatt nyereséget elérni. A 2008 és a felülvizsgálati időszak között elért nyereség meghaladta az eredeti vizsgálatban megállapított 5 %-os nyereségcélt. A mintába felvett gyártók által elért eredmény főleg az árak 2007 és a felülvizsgálati időszak közötti alakulásával magyarázható, illetve az ezen gyártók termékei iránti folyamatos globális keresletnek volt köszönhető, amely lehetővé tette a gyártók számára a fix költségek szétterítését. A nyereségesség felülvizsgálati időszakban tapasztalható visszaesése az árak csökkenésével és a termelési volumen visszaesésével magyarázható, ami kedvezőtlenül hatott a termelési költségre.









  A mintavételbe bevont gyártók | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nyereségesség az EU piacán (%) | 3,6 | 5,7 | 11,1 | 6,5 |
| Index | 100 | 158 | 307 | 179 |

(115)

A mintába felvett gyártóknak sikerült a teljes figyelembe vett időszak alatt nyereséget elérni. A 2008 és a felülvizsgálati időszak között elért nyereség meghaladta az eredeti vizsgálatban megállapított 5 %-os nyereségcélt. A mintába felvett gyártók által elért eredmény főleg az árak 2007 és a felülvizsgálati időszak közötti alakulásával magyarázható, illetve az ezen gyártók termékei iránti folyamatos globális keresletnek volt köszönhető, amely lehetővé tette a gyártók számára a fix költségek szétterítését. A nyereségesség felülvizsgálati időszakban tapasztalható visszaesése az árak csökkenésével és a termelési volumen visszaesésével magyarázható, ami kedvezőtlenül hatott a termelési költségre.

A mintavételbe bevont gyártók

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Nyereségesség az EU piacán (%)

3,6

5,7

11,1

6,5

Index

100

158

307

179

n)   Beruházások megtérülése

| (116) | A beruházások megtérülése, azaz az acél drótkötelekkel és -kábelekkel kapcsolatos tevékenységeknek közvetlenül az eszközök nettó könyv szerinti értékének százalékában kifejezett teljes nyeresége, amely közvetve összefügg az acél drótkötelek és -kábelek gyártásával, a figyelembe vett időszak egészét tekintve nagyjából a fenti nyereségességi tendenciát követte.









  A mintavételbe bevont gyártók | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beruházások megtérülése (%) | 24,5 | 45 | 76,4 | 69,6 |
| Index | 100 | 184 | 312 | 284 |

(116)

A beruházások megtérülése, azaz az acél drótkötelekkel és -kábelekkel kapcsolatos tevékenységeknek közvetlenül az eszközök nettó könyv szerinti értékének százalékában kifejezett teljes nyeresége, amely közvetve összefügg az acél drótkötelek és -kábelek gyártásával, a figyelembe vett időszak egészét tekintve nagyjából a fenti nyereségességi tendenciát követte.

A mintavételbe bevont gyártók

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Beruházások megtérülése (%)

24,5

45

76,4

69,6

Index

100

184

312

284

o)   Pénzforgalom

| (117) | A pénzforgalom 2007 és a felülvizsgálati időszak között javult és a figyelembe vett időszak egészét tekintve nagyjából a fenti nyereségességi tendenciát követte.









  A mintavételbe bevont gyártók | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pénzáramlás
  (ezer EUR) | 20 255 | 38 579 | 60 276 | 45 841 |
| Index | 100 | 190 | 298 | 226 |

(117)

A pénzforgalom 2007 és a felülvizsgálati időszak között javult és a figyelembe vett időszak egészét tekintve nagyjából a fenti nyereségességi tendenciát követte.

A mintavételbe bevont gyártók

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Pénzáramlás

(ezer EUR)

20 255

38 579

60 276

45 841

Index

100

190

298

226

p)   A korábbi dömping hatásainak leküzdése

| (118) | Míg a fentiekben vizsgált mutatók azt bizonyítják, hogy az uniós gazdasági ágazatot a gazdasági visszaesés kedvezőtlenül érintette, mivel az értékesítés és a termelés volumene, a foglalkoztatás és a beruházás csökkent, a mutatók azt is jelzik, hogy az uniós gazdasági ágazat átalakította a termelőberendezéseit annak érdekében, hogy alkalmazkodjon az új gazdasági környezet elvárásaihoz és képes legyen megragadni az uniós és Unión kívüli piacokon kínálkozó lehetőségeket olyan szegmensekben, ahol magas árrés érhető el. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzetének a dömpingellenes intézkedések 1999-es bevezetését követően tapasztalható javulása azt bizonyítja, hogy az intézkedések eredményesek és az uniós gazdasági ágazat a korábbi dömping hatásai után helyreállt. |
| --- | --- |

(118)

Míg a fentiekben vizsgált mutatók azt bizonyítják, hogy az uniós gazdasági ágazatot a gazdasági visszaesés kedvezőtlenül érintette, mivel az értékesítés és a termelés volumene, a foglalkoztatás és a beruházás csökkent, a mutatók azt is jelzik, hogy az uniós gazdasági ágazat átalakította a termelőberendezéseit annak érdekében, hogy alkalmazkodjon az új gazdasági környezet elvárásaihoz és képes legyen megragadni az uniós és Unión kívüli piacokon kínálkozó lehetőségeket olyan szegmensekben, ahol magas árrés érhető el. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzetének a dömpingellenes intézkedések 1999-es bevezetését követően tapasztalható javulása azt bizonyítja, hogy az intézkedések eredményesek és az uniós gazdasági ágazat a korábbi dömping hatásai után helyreállt.

| (119) | Az ukrán kormány jelezte, hogy nem érti, hogyan okozhat kárt az uniós ágazatnak az ukrán importokkal szemben bevezetett dömpingellenes vámok megszüntetése, hiszen a kárt jelző mutatói többségében pozitív tendenciát mutattak a gazdasági válság időszakában, különösen pedig 2009 és a felülvizsgálati időszak között. Az elemzés azonban egy korlátozott időszak, nem pedig az egész figyelembe vett időszak alapján készült. Megjegyzendő, hogy ez az időszak nem mutatja reprezentatívan az általános tendenciát, amely egy olyan helyzetből indult ki, amelyben az elvárható nyereséget még el sem érték; ezt – az uniós ágazatra és mutatóira is hatást gyakorló gazdasági válság ellenére – a figyelembe vett időszak végén érték el. A (112) és (115) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően, az uniós ágazat által mutatott viszonylag pozitív általános kép egyrészt a 2008. év végi megrendelések jelentős számával magyarázható, amely megrendeléseket a 2009. év egészében elosztva teljesítettek, másrészt a nem uniós piacok megnövekedett fogyasztásával, ami hozzájárult a nyereséggel kapcsolatos mutatók általános pozitív alakulásához. |
| --- | --- |

(119)

Az ukrán kormány jelezte, hogy nem érti, hogyan okozhat kárt az uniós ágazatnak az ukrán importokkal szemben bevezetett dömpingellenes vámok megszüntetése, hiszen a kárt jelző mutatói többségében pozitív tendenciát mutattak a gazdasági válság időszakában, különösen pedig 2009 és a felülvizsgálati időszak között. Az elemzés azonban egy korlátozott időszak, nem pedig az egész figyelembe vett időszak alapján készült. Megjegyzendő, hogy ez az időszak nem mutatja reprezentatívan az általános tendenciát, amely egy olyan helyzetből indult ki, amelyben az elvárható nyereséget még el sem érték; ezt – az uniós ágazatra és mutatóira is hatást gyakorló gazdasági válság ellenére – a figyelembe vett időszak végén érték el. A (112) és (115) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően, az uniós ágazat által mutatott viszonylag pozitív általános kép egyrészt a 2008. év végi megrendelések jelentős számával magyarázható, amely megrendeléseket a 2009. év egészében elosztva teljesítettek, másrészt a nem uniós piacok megnövekedett fogyasztásával, ami hozzájárult a nyereséggel kapcsolatos mutatók általános pozitív alakulásához.

5.4.   Következtetés

| (120) | Noha a fogyasztás 21 %-kal csökkent, az uniós gazdasági ágazatnak sikerült megőriznie a piaci részesedését, az árak 11 %-kal emelkedtek, a készletek elfogadható szinten maradtak és a termelési volumen a fogyasztásnál kisebb mértékben esett vissza. A nyereségességet tekintve az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban végig nyereséges volt. A fentiekre tekintettel megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban nem szenvedett kárt. |
| --- | --- |

(120)

Noha a fogyasztás 21 %-kal csökkent, az uniós gazdasági ágazatnak sikerült megőriznie a piaci részesedését, az árak 11 %-kal emelkedtek, a készletek elfogadható szinten maradtak és a termelési volumen a fogyasztásnál kisebb mértékben esett vissza. A nyereségességet tekintve az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban végig nyereséges volt. A fentiekre tekintettel megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban nem szenvedett kárt.

F.   A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK A VALÓSZÍNŰSÉGE

| (121) | Az (55) és (68) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a kínai és ukrán exportáló gyártóknak lehetőségük van arra, hogy a rendelkezésükre álló tartalékkapacitások felhasználásával jelentősen megemeljék az Unióba irányuló kivitelük volumenét. Jelentős, 500 000 tonnát meghaladó tartalékkapacitás áll rendelkezésükre, ami az egész uniós fogyasztással egyenlő. Ezért az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínűleg tekintélyes mennyiségű kínai és ukrán acél drótkötél és -kábel kerülne az uniós piacra annak érdekében, hogy visszaszerezze és tovább növelje az elvesztett piaci részesedését. |
| --- | --- |

(121)

Az (55) és (68) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a kínai és ukrán exportáló gyártóknak lehetőségük van arra, hogy a rendelkezésükre álló tartalékkapacitások felhasználásával jelentősen megemeljék az Unióba irányuló kivitelük volumenét. Jelentős, 500 000 tonnát meghaladó tartalékkapacitás áll rendelkezésükre, ami az egész uniós fogyasztással egyenlő. Ezért az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínűleg tekintélyes mennyiségű kínai és ukrán acél drótkötél és -kábel kerülne az uniós piacra annak érdekében, hogy visszaszerezze és tovább növelje az elvesztett piaci részesedését.

| (122) | A (88) preambulumbekezdésben kiemeltek szerint megállapították, hogy a kínai és az ukrán importtermékek árai alacsonyak és a termékeket az uniós árakhoz képest áralákínálással értékesítik. Az értékesítés valószínűleg ezeken az alacsony árakon folytatódna. Ukrajna esetében az árak a (67) preambulumbekezdésben említettek szerint még tovább is csökkenhetnek. Az ilyen árképzési magatartás, amely azzal párosul, hogy az érintett országok exportőrei az érintett termékből jelentős mennyiséget képesek az uniós piacra juttatni, minden valószínűség szerint megerősítené az EU piacán tapasztalt árleszorító tendenciát és vélhetően kedvezőtlenül befolyásolná az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetét. Az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítménye a fent bemutatottak szerint szoros kapcsolatban áll az EU piacán érvényes árak szintjével. Ezért amennyiben az uniós gazdasági ágazatnak egyre növekvő mennyiségű, dömpingáron értékesített kínai és ukrán importtermékekkel kellene felvennie a versenyt, akkor a pénzügyi helyzete az eredeti vizsgálatban megállapítottak szerint valószínűleg romlana. Ez alapján megállapítást nyert, hogy a Kínából és Ukrajnából származó behozatal elleni intézkedések hatályon kívül helyezése minden bizonnyal az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődését eredményezné. |
| --- | --- |

(122)

A (88) preambulumbekezdésben kiemeltek szerint megállapították, hogy a kínai és az ukrán importtermékek árai alacsonyak és a termékeket az uniós árakhoz képest áralákínálással értékesítik. Az értékesítés valószínűleg ezeken az alacsony árakon folytatódna. Ukrajna esetében az árak a (67) preambulumbekezdésben említettek szerint még tovább is csökkenhetnek. Az ilyen árképzési magatartás, amely azzal párosul, hogy az érintett országok exportőrei az érintett termékből jelentős mennyiséget képesek az uniós piacra juttatni, minden valószínűség szerint megerősítené az EU piacán tapasztalt árleszorító tendenciát és vélhetően kedvezőtlenül befolyásolná az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetét. Az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítménye a fent bemutatottak szerint szoros kapcsolatban áll az EU piacán érvényes árak szintjével. Ezért amennyiben az uniós gazdasági ágazatnak egyre növekvő mennyiségű, dömpingáron értékesített kínai és ukrán importtermékekkel kellene felvennie a versenyt, akkor a pénzügyi helyzete az eredeti vizsgálatban megállapítottak szerint valószínűleg romlana. Ez alapján megállapítást nyert, hogy a Kínából és Ukrajnából származó behozatal elleni intézkedések hatályon kívül helyezése minden bizonnyal az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődését eredményezné.

| (123) | Dél-Afrikát illetően a tartalékkapacitások a (63) preambulumbekezdésben említettek szerint korlátozottnak tűnnek. Megállapították, hogy az EU-ban érvényesített dél-afrikai exportárak a (92) preambulumbekezdésben kiemelteknek megfelelően az uniós gazdasági ágazat árainál nem alacsonyabbak. Mivel kis mennyiségben kerül az uniós piacra exportált termék, az Unión kívüli öt legfontosabb piacra exportált dél-afrikai acél drótkötelek és -kábelek árait terméktípusonként összehasonlították az uniós gazdasági ágazat áraival. Megállapították, hogy az uniós gazdasági ágazat árainál ezek az árak nem alacsonyabbak. |
| --- | --- |

(123)

Dél-Afrikát illetően a tartalékkapacitások a (63) preambulumbekezdésben említettek szerint korlátozottnak tűnnek. Megállapították, hogy az EU-ban érvényesített dél-afrikai exportárak a (92) preambulumbekezdésben kiemelteknek megfelelően az uniós gazdasági ágazat árainál nem alacsonyabbak. Mivel kis mennyiségben kerül az uniós piacra exportált termék, az Unión kívüli öt legfontosabb piacra exportált dél-afrikai acél drótkötelek és -kábelek árait terméktípusonként összehasonlították az uniós gazdasági ágazat áraival. Megállapították, hogy az uniós gazdasági ágazat árainál ezek az árak nem alacsonyabbak.

| (124) | Figyelembe véve, hogy korlátozott tartalékkapacitás áll rendelkezésre és nem történt áralákínálás, megállapították, hogy a Dél-Afrikából származó behozatallal szembeni intézkedések hatályon kívül helyezése minden bizonnyal nem eredményezné az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődését. |
| --- | --- |

(124)

Figyelembe véve, hogy korlátozott tartalékkapacitás áll rendelkezésre és nem történt áralákínálás, megállapították, hogy a Dél-Afrikából származó behozatallal szembeni intézkedések hatályon kívül helyezése minden bizonnyal nem eredményezné az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődését.

G.   AZ UNIÓS ÉRDEK

1.   Bevezetés

| (125) | Az alaprendelet 21. cikkével összhangban megvizsgálták, hogy a Kínával és Ukrajnával szemben jelenleg érvényben lévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes volna-e az Unió egészének érdekeivel. Az uniós érdeket valamennyi érintett különböző érdekeinek értékelése alapján határozták meg. Emlékeztetni kell arra, hogy a korábbi vizsgálat során az intézkedések elfogadását nem tekintették ellentétesnek az Unió érdekeivel. Ezenkívül az a tény, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, tehát egy olyan helyzet elemzése, amelyben már hatályban vannak dömpingellenes intézkedések, lehetővé teszi, hogy értékeljék a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt túlzott negatív hatását is. |
| --- | --- |

(125)

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban megvizsgálták, hogy a Kínával és Ukrajnával szemben jelenleg érvényben lévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes volna-e az Unió egészének érdekeivel. Az uniós érdeket valamennyi érintett különböző érdekeinek értékelése alapján határozták meg. Emlékeztetni kell arra, hogy a korábbi vizsgálat során az intézkedések elfogadását nem tekintették ellentétesnek az Unió érdekeivel. Ezenkívül az a tény, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, tehát egy olyan helyzet elemzése, amelyben már hatályban vannak dömpingellenes intézkedések, lehetővé teszi, hogy értékeljék a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt túlzott negatív hatását is.

| (126) | Ennek alapján megvizsgálták, hogy a kárt okozó dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére fennállnak-e olyan kényszerítő erejű okok, amelyek alapján arra a következtetésre lehetne jutni, hogy az Uniónak ebben az esetben nem állna érdekében a Kínából és Ukrajnából származó behozatalra vonatkozó intézkedések fenntartása. |
| --- | --- |

(126)

Ennek alapján megvizsgálták, hogy a kárt okozó dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére fennállnak-e olyan kényszerítő erejű okok, amelyek alapján arra a következtetésre lehetne jutni, hogy az Uniónak ebben az esetben nem állna érdekében a Kínából és Ukrajnából származó behozatalra vonatkozó intézkedések fenntartása.

2.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (127) | Az uniós gazdasági ágazat szerkezetileg életképes iparágnak bizonyult. Ezt megerősítette az is, hogy a figyelembe vett időszakban az ágazat gazdasági helyzete kedvezően alakult. Az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban megőrizte a piaci részesedését, éles ellentétben áll az intézkedések 1999-es elrendelését megelőző helyzettel. Azt is meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazat nyeresége 2007 és a felülvizsgálati időszak között ugyancsak javult. Emlékeztetni kell továbbá arra, hogy az intézkedéseket a Marokkóból, Moldovából és Dél-Koreából érkező behozatalon keresztül kijátszották. Ha ez nem történt volna meg, az uniós gazdasági ágazat helyzete még kedvezőbben alakult volna. |
| --- | --- |

(127)

Az uniós gazdasági ágazat szerkezetileg életképes iparágnak bizonyult. Ezt megerősítette az is, hogy a figyelembe vett időszakban az ágazat gazdasági helyzete kedvezően alakult. Az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban megőrizte a piaci részesedését, éles ellentétben áll az intézkedések 1999-es elrendelését megelőző helyzettel. Azt is meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazat nyeresége 2007 és a felülvizsgálati időszak között ugyancsak javult. Emlékeztetni kell továbbá arra, hogy az intézkedéseket a Marokkóból, Moldovából és Dél-Koreából érkező behozatalon keresztül kijátszották. Ha ez nem történt volna meg, az uniós gazdasági ágazat helyzete még kedvezőbben alakult volna.

| (128) | Megalapozottan az várható, hogy az uniós gazdasági ágazatnak továbbra is hasznára válik az intézkedések fenntartása. Amennyiben a Kínából és Ukrajnából származó behozatal elleni intézkedéseket nem tartanák érvényben, az uniós gazdasági ágazat valószínűleg ismét kárt szenvedne az érintett országokból származó, nagyobb mennyiségű, dömpingáron értékesített importtermékek miatt, pénzügyi helyzete pedig tovább romlana. |
| --- | --- |

(128)

Megalapozottan az várható, hogy az uniós gazdasági ágazatnak továbbra is hasznára válik az intézkedések fenntartása. Amennyiben a Kínából és Ukrajnából származó behozatal elleni intézkedéseket nem tartanák érvényben, az uniós gazdasági ágazat valószínűleg ismét kárt szenvedne az érintett országokból származó, nagyobb mennyiségű, dömpingáron értékesített importtermékek miatt, pénzügyi helyzete pedig tovább romlana.

3.   Az importőrök érdeke

| (129) | Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban megállapították, hogy az intézkedések bevezetésének hatása nem lesz jelentős. A (11) preambulumbekezdésben említettek szerint két importőr küldte vissza a kitöltött kérdőívet és működött együtt teljes körűen ebben az eljárásban. Arról számoltak be, hogy az intézkedések áremelkedést eredményeztek. A vizsgálat azonban megállapította, hogy léteznek más beszerzési források is és az egyéb országokból származó importtermékek árai hasonlóak a kínai árakhoz. |
| --- | --- |

(129)

Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban megállapították, hogy az intézkedések bevezetésének hatása nem lesz jelentős. A (11) preambulumbekezdésben említettek szerint két importőr küldte vissza a kitöltött kérdőívet és működött együtt teljes körűen ebben az eljárásban. Arról számoltak be, hogy az intézkedések áremelkedést eredményeztek. A vizsgálat azonban megállapította, hogy léteznek más beszerzési források is és az egyéb országokból származó importtermékek árai hasonlóak a kínai árakhoz.

| (130) | A fentiek alapján megállapították, hogy a jelenleg hatályban lévő intézkedéseknek nincs lényegesen negatív hatása az importőrök pénzügyi helyzetére és az intézkedések fenntartása nem érintené kedvezőtlenül az importőröket. |
| --- | --- |

(130)

A fentiek alapján megállapították, hogy a jelenleg hatályban lévő intézkedéseknek nincs lényegesen negatív hatása az importőrök pénzügyi helyzetére és az intézkedések fenntartása nem érintené kedvezőtlenül az importőröket.

4.   A felhasználók érdeke

| (131) | Az acél drótköteleket és -kábeleket igen változatos célokra használják, ezért az érintett felhasználó iparágak köre igen széles lehet, például halászat, (tengeri) hajózás, olaj- és gázipar, bányászat, erdészet, légi közlekedés, magas- és mélyépítés, építőipar, felvonók. A felhasználó iparágak előbbi felsorolása nem teljes körű. |
| --- | --- |

(131)

Az acél drótköteleket és -kábeleket igen változatos célokra használják, ezért az érintett felhasználó iparágak köre igen széles lehet, például halászat, (tengeri) hajózás, olaj- és gázipar, bányászat, erdészet, légi közlekedés, magas- és mélyépítés, építőipar, felvonók. A felhasználó iparágak előbbi felsorolása nem teljes körű.

| (132) | A Bizottság minden ismert felhasználónak küldött kérdőívet. A (16) preambulumbekezdésben említettek szerint mindössze egyetlen felhasználó működött együtt az eljárásban. Arról számolt be, hogy az intézkedések miatt nem érte kár, mivel más beszerzési források is rendelkezésre álltak és az acél drótkötelek és -kábelek a termelési költségeiben nem jelentenek nagy tételt. Ezzel kapcsolatban megállapították, hogy mivel az acél drótkötelek és -kábelek költsége a felhasználó iparágakban elhanyagolható tételt jelent és más beszerzési források is rendelkezésre állnak, a hatályban lévő intézkedések a felhasználó iparágat jelentősen nem befolyásolják. |
| --- | --- |

(132)

A Bizottság minden ismert felhasználónak küldött kérdőívet. A (16) preambulumbekezdésben említettek szerint mindössze egyetlen felhasználó működött együtt az eljárásban. Arról számolt be, hogy az intézkedések miatt nem érte kár, mivel más beszerzési források is rendelkezésre álltak és az acél drótkötelek és -kábelek a termelési költségeiben nem jelentenek nagy tételt. Ezzel kapcsolatban megállapították, hogy mivel az acél drótkötelek és -kábelek költsége a felhasználó iparágakban elhanyagolható tételt jelent és más beszerzési források is rendelkezésre állnak, a hatályban lévő intézkedések a felhasználó iparágat jelentősen nem befolyásolják.

5.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (133) | A fentiekre tekintettel azt a következtetést lehet levonni, hogy nem szól kényszerítő ok a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen. |
| --- | --- |

(133)

A fentiekre tekintettel azt a következtetést lehet levonni, hogy nem szól kényszerítő ok a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.

H.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (134) | Minden felet értesítettek azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság a Kínából és Ukrajnából származó érintett termékek behozatalára vonatkozó hatályos intézkedések fenntartását, a Dél-Afrikából származó behozatal esetében pedig azok megszüntetését szándékozik javasolni. Határidőt is megállapítottak számukra, amely alatt a közzétételt követően előterjeszthették észrevételeiket. Nem érkezett olyan jellegű észrevétel, amely megváltoztatta volna a fent említett következtetéseket. |
| --- | --- |

(134)

Minden felet értesítettek azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság a Kínából és Ukrajnából származó érintett termékek behozatalára vonatkozó hatályos intézkedések fenntartását, a Dél-Afrikából származó behozatal esetében pedig azok megszüntetését szándékozik javasolni. Határidőt is megállapítottak számukra, amely alatt a közzétételt követően előterjeszthették észrevételeiket. Nem érkezett olyan jellegű észrevétel, amely megváltoztatta volna a fent említett következtetéseket.

| (135) | A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Kínából és Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozóan elrendelt dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Ezzel ellentétben a Dél-Afrikából származó behozatalra vonatkozó intézkedések hatályukat kell, hogy veszítsék. |
| --- | --- |

(135)

A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Kínából és Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozóan elrendelt dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Ezzel ellentétben a Dél-Afrikából származó behozatalra vonatkozó intézkedések hatályukat kell, hogy veszítsék.

| (136) | A fenti (2) és (3) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az Ukrajnából és Kínából származó érintett termékek behozatalára vonatkozóan érvényben lévő dömpingellenes vámok hatályát kiterjesztették a Moldovából, Marokkóból és a Koreai Köztársaságból feladott acél drótkötelek és -kábelek behozatalára is, tekintet nélkül arra, hogy azokat ezekből az országokból származóként jelentették-e be vagy sem. Az érintett termékek behozatalára vonatkozóan érvényben tartandó dömpingellenes vámokat a (2) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint továbbra is ki kell terjeszteni a Moldovából, Marokkóból és a Koreai Köztársaságból feladott acél drótkötelek és -kábelek behozatalára is, tekintet nélkül arra, hogy azokat ezekből az országokból származóként jelentették-e be vagy sem. A kiterjesztett intézkedések alól az 1886/2004/EK rendelet alapján mentességet élvező marokkói exportáló gyártónak az e rendelettel bevezetett intézkedések alól is mentességet kell kapnia. A kiterjesztett intézkedések alól a 400/2010/EU végrehajtási rendelet alapján mentességet élvező tizenegy dél-koreai exportáló gyártónak az e rendelettel bevezetett intézkedések alól is mentességet kell kapnia, |
| --- | --- |

(136)

A fenti (2) és (3) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az Ukrajnából és Kínából származó érintett termékek behozatalára vonatkozóan érvényben lévő dömpingellenes vámok hatályát kiterjesztették a Moldovából, Marokkóból és a Koreai Köztársaságból feladott acél drótkötelek és -kábelek behozatalára is, tekintet nélkül arra, hogy azokat ezekből az országokból származóként jelentették-e be vagy sem. Az érintett termékek behozatalára vonatkozóan érvényben tartandó dömpingellenes vámokat a (2) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint továbbra is ki kell terjeszteni a Moldovából, Marokkóból és a Koreai Köztársaságból feladott acél drótkötelek és -kábelek behozatalára is, tekintet nélkül arra, hogy azokat ezekből az országokból származóként jelentették-e be vagy sem. A kiterjesztett intézkedések alól az 1886/2004/EK rendelet alapján mentességet élvező marokkói exportáló gyártónak az e rendelettel bevezetett intézkedések alól is mentességet kell kapnia. A kiterjesztett intézkedések alól a 400/2010/EU végrehajtási rendelet alapján mentességet élvező tizenegy dél-koreai exportáló gyártónak az e rendelettel bevezetett intézkedések alól is mentességet kell kapnia,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

1.   Végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre a Kínai Népköztársaságból és Ukrajnából származó, 3 mm-t meghaladó legnagyobb keresztmetszetű acél drótkötelekre és -kábelekre, beleértve a zárt sodrású köteleket, a rozsdamentes acélból készült köteleket és kábeleket azonban nem, amelyeket jelenleg az ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 és ex 7312 10 98 (TARIC-kódok: 7312108111, 7312108112, 7312108113, 7312108119, 7312108311, 7312108312, 7312108313, 7312108319, 7312108511, 7312108512, 7312108513, 7312108519, 7312108911, 7312108912, 7312108913, 7312108919, 7312109811, 7312109812, 7312109813 és 7312109819) KN-kódok alá sorolnak be.

2.   Az (1) bekezdésben leírt és a Kínai Népköztársaságból származó termék vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított CIF nettó árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke 60,4 %.

3.   Az (1) bekezdésben leírt Ukrajnából származó termék vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított CIF nettó árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke 51,8 %.

4.   A Kínai Népköztársaságból származó behozatalra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám – a (2) bekezdésben leírtak szerint – kiterjed ugyanezen acél drótkötelek és -kábelek Marokkóból szállított behozatalára, tekintet nélkül arra, hogy azt Marokkóból származónak jelentették-e be, vagy sem (TARIC-kódok sorrendben: 7312108112, 7312108312, 7312108512, 7312108912, 7312109812), kivéve a Remer Maroc SARL, Zone Industrielle, Tranche 2, Lot 10, Settat, Marokkó által gyártott termékeket (TARIC kiegészítő kód: A567), továbbá kiterjed ugyanezen acél drótkötelek és -kábelek Koreai Köztársaságból szállított behozatalára, tekintet nélkül arra, hogy azt a Koreai Köztársaságból származónak jelentették-e be, vagy sem (TARIC-kódok sorrendben: 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913, 7312109813), kivéve az alábbi felsorolásban szereplő vállalatok által gyártott termékeket:

| Ország | Vállalat | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Koreai Köztársaság | Bosung Wire Rope Co. Ltd., 568, Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimhae-si, Gyeongsangnam-do, 621–872 | A969 |
| Chung Woo Rope Co. Ltd., 1682–4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan | A969 |
| CS Co. Ltd., 287–6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam | A969 |
| Cosmo Wire Ltd., 4–10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan | A969 |
| Dae Heung Industrial Co. Ltd., 185 Pyunglim – Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam | A969 |
| DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam | A969 |
| Kiswire Ltd., 20th Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul | A969 |
| Manho Rope & Wire Ltd., Dongho Bldg., 85–2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan | A969 |
| Shin Han Rope Co. Ltd., 715–8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon | A969 |
| Ssang Yong Cable Mfg. Co. Ltd., 1559–4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan | A969 |
| Young Heung Iron & Steel Co. Ltd, 71–1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam | A969 |

Ország

Vállalat

TARIC-kiegészítő kód

Koreai Köztársaság

Bosung Wire Rope Co. Ltd., 568, Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimhae-si, Gyeongsangnam-do, 621–872

A969

Chung Woo Rope Co. Ltd., 1682–4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan

A969

CS Co. Ltd., 287–6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam

A969

Cosmo Wire Ltd., 4–10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan

A969

Dae Heung Industrial Co. Ltd., 185 Pyunglim – Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam

A969

DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam

A969

Kiswire Ltd., 20th Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul

A969

Manho Rope & Wire Ltd., Dongho Bldg., 85–2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan

A969

Shin Han Rope Co. Ltd., 715–8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon

A969

Ssang Yong Cable Mfg. Co. Ltd., 1559–4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan

A969

Young Heung Iron & Steel Co. Ltd, 71–1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam

A969

5.   Az Ukrajnából származó behozatalra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám – a (3) bekezdésben leírtak szerint – kiterjed ugyanezen acél drótkötelek és -kábelek Moldovából szállított behozatalára, tekintet nélkül arra, hogy azt Moldovából származónak jelentették-e be, vagy sem (TARIC-kódok sorrendben: 7312108111, 7312108311, 7312108511, 7312108911, 7312109811).

6.   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

7.   A Dél-Afrikából származó és jelenleg az ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 és ex 7312 10 98 KN-kódok alá sorolt, 3 mm-t meghaladó legnagyobb keresztmetszetű acél drótkötelekre és -kábelekre – beleértve a zárt sodrású köteleket, a rozsdamentes acélból készült köteleket és kábeleket azonban nem – vonatkozó felülvizsgálati eljárás megszűnik.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. január 27-én.

a Tanács részéről

az elnök

N. WAMMEN

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL L 217., 1999.8.17., 1. o.

2

(3)  HL L 211., 2001.8.4., 1. o.

3

(4)  HL L 285., 2007.10.31., 1. o.

4

(5)  HL L 120., 2004.4.24., 1. o.

5

(6)  HL L 328., 2004.10.30., 1. o.

6

(7)  HL L 299., 2005.11.16., 1. o.

7

(8)  HL L 117., 2010.5.11., 1. o.

8

(9)  HL C 309., 2010.11.13., 6. o.

9

(10)  HL C 311., 2010.11.16., 16. o.

10

(11)  T-369/08. sz. ügy: European Wire Rope Importers Association (EWRIA) és társai kontra Európai Bizottság, (2010), 76ff. bekezdés

11

European Wire Rope Importers Association (EWRIA)

társai kontra Európai Bizottság

ff.

(12)  HL L 211., 2001.8.4., 1. o.

12

---

| 9.2.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 36/17 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 36/17

---

A BIZOTTSÁG 103/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. február 7.)

egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

| (2) | A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre. |
| --- | --- |

(2)

A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

| (3) | Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni. |
| --- | --- |

(3)

Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

| (4) | Indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú, az áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolására vonatkozó kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználhatja. |
| --- | --- |

(4)

Indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú, az áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolására vonatkozó kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználhatja.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Kombinált Nómenklatúrában a melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

2. cikk

A tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 2913/92/EGK rendelet 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználható.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. február 7-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Algirdas ŠEMETA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

1

(2)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

| Árumegnevezés | Besorolás
  (KN-kód) | Indokolás |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Moduláris képernyőpanel (úgynevezett LED-fal), amely körülbelül 38 × 38 × 9 cm méretű mozaikokból álló modulokat tartalmaz.
  A mozaikok piros, zöld és kék fénykibocsátó diódákat tartalmaznak, felbontásuk 16 × 16 pixel, képpontméretük 24 mm, fényerejük 2 000 cd/m2 és frissítési értékük több mint 300 Hz. A mozaikok vezérlőelektronikával is el vannak látva.
  A panelt a feldolgozó rendszerrel együtt mutatják be, amely az alábbiakat tartalmazza:






  — | különböző bemeneti jeleket (például CVBS, Y/C, YUV/RGB, (HD-)SDI vagy DVI) fogadó és a képnek/videónak a képernyőpanel méretének megfelelő átméretezését lehetővé tevő videoprocesszort, és |

Árumegnevezés

Besorolás

(KN-kód)

Indokolás

(1)

(2)

(3)

Moduláris képernyőpanel (úgynevezett LED-fal), amely körülbelül 38 × 38 × 9 cm méretű mozaikokból álló modulokat tartalmaz.

A mozaikok piros, zöld és kék fénykibocsátó diódákat tartalmaznak, felbontásuk 16 × 16 pixel, képpontméretük 24 mm, fényerejük 2 000 cd/m2 és frissítési értékük több mint 300 Hz. A mozaikok vezérlőelektronikával is el vannak látva.

A panelt a feldolgozó rendszerrel együtt mutatják be, amely az alábbiakat tartalmazza:

—

különböző bemeneti jeleket (például CVBS, Y/C, YUV/RGB, (HD-)SDI vagy DVI) fogadó és a képnek/videónak a képernyőpanel méretének megfelelő átméretezését lehetővé tevő videoprocesszort, és

| — | jelprocesszort, amely lehetővé teszi a bemeneti jelek képpont-feltérképezését (pixel-mapping) a képernyőpanelen. |
| --- | --- |

—

jelprocesszort, amely lehetővé teszi a bemeneti jelek képpont-feltérképezését (pixel-mapping) a képernyőpanelen.

A jelprocesszorból a feldolgozott jel az optikai szálból készült kábeleken át az adatelosztóba jut. Az adatelosztóból pedig a képernyőpanel különböző mozaikjaira küldi sorrendben az adatokat.

A panelt nem kis látótávolságban történő megjelenítésre tervezték. Sport- és szórakoztató eseményeken, kereskedelmi reklámok megjelenítésére stb. használható.

8528 59 80

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1. és 6. általános szabály, a XVI. áruosztályhoz tartozó megjegyzések 4. pontja, valamint a 8528, a 8528 59 és a 8528 59 80 KN-kód szövegezése határozza meg.

A moduláris képernyőpanel és a videoprocesszor-rendszer a XVI. áruosztályhoz tartozó megjegyzések 4. pontjának megfelelően funkcionális egység, mivel elektromos vezetékkel vagy más szerkezettel összekapcsolt önálló részeket alkotnak, amelyek együtt világosan meghatározott feladat elvégzésére szolgálnak.

Az egység különböző forrásokból származó videók megjelenítésére alkalmas, ami a 8528 vámtarifaszámban meghatározott egyedi feladat.

Mivel az egység különböző típusú videók megjelenítésére alkalmas, nem tekinthető elektromosan működő vizuális jelzőberendezésnek. Ezért a 8531 vtsz. alá jelzőtáblaként történő besorolás kizárt (lásd még a 8531 vámtarifaszámhoz tartozó HR Magyarázat (D) bekezdését).

Ezért az egységet a 8528 59 80 KN-kód alá, más színes monitorként kell besorolni.

---

| 9.2.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 36/19 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 36/19

---

A BIZOTTSÁG 104/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. február 7.)

egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

| (2) | A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre. |
| --- | --- |

(2)

A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

| (3) | Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni. |
| --- | --- |

(3)

Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

| (4) | Indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú, az áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolására vonatkozó kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználhatja. |
| --- | --- |

(4)

Indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú, az áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolására vonatkozó kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználhatja.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex-bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Kombinált Nómenklatúrában a melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

2. cikk

A tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 2913/92/EGK rendelet 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználható.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. február 7-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Algirdas ŠEMETA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

1

(2)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

| Árumegnevezés | Besorolás
  (KN-kód) | Indokolás |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Úgynevezett „kerékpáralkaltrész-összeállítás”, amely az alábbi alkotóelemekből áll:






  a) | egy vázból, |

Árumegnevezés

Besorolás

(KN-kód)

Indokolás

(1)

(2)

(3)

Úgynevezett „kerékpáralkaltrész-összeállítás”, amely az alábbi alkotóelemekből áll:

a)

egy vázból,

| b) | egy mellső villából, és |
| --- | --- |

b)

egy mellső villából, és

| c) | két abroncsból. |
| --- | --- |

c)

két abroncsból.

Az alkotóelemeket egy időben mutatják be vámkezelés céljából, azonban azok külön vannak csomagolva.

| (a) | 8714 91 10 |
| --- | --- |

(a)

| (b) | 8714 91 30 |
| --- | --- |

(b)

| (c) | 8714 92 10 |
| --- | --- |

(c)

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1. és 6. általános szabály, valamint a 8714, a 8714 91, a 8714 91 10, a 8714 91 30, a 8714 92 és a 8714 92 10 KN-kód szövegezése határozza meg.

Mivel az összeállításban szereplő alkotóelemek nem rendelkeznek a befejezett kerékpárok lényeges jellemzőivel, a 8712 00 alszám alá, befejezetlen kerékpárként történő besorolás a 2. a) általános értelmezési szabályt alkalmazva kizárt (lásd még a 8712 00 alszámhoz tartozó KN-magyarázatot).

Mivel nincsenek egybecsomagolva, az alkotóelemek kiskereskedelmi forgalom számára készletben kiszerelt árukként való besorolása a 3. b) általános értelmezési szabály szerinti értelemben kizárt. Következésképpen az alkotóelemeket külön-külön kell besorolni.

Ezért a vázat a 8714 91 10 KN-kód alá, a mellső villát a 8714 91 30 KN-kód alá, az abroncsokat pedig a 8714 92 10 KN-kód alá kell besorolni.

---

| 9.2.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 36/21 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 36/21

---

A BIZOTTSÁG 105/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. február 7.)

egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

| (2) | A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre. |
| --- | --- |

(2)

A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

| (3) | Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni. |
| --- | --- |

(3)

Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Kombinált Nómenklatúrában a melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. február 7-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Algirdas ŠEMETA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

| Árumegnevezés | Besorolás
  (KN-kód) | Indokolás |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Többfunkciós készülék, amely szkennerből és elektrosztatikus nyomtatóból áll, körülbelül 62 × 76 × 98 cm terjedelemmel és körülbelül 153 kg tömeggel.
  A készülék 150 lap kapacitású, kétoldalas másolást lehetővé tevő automatikus dokumentumadagolót, 2 papíradagoló tálcát, felhasználói kezelőpanelt, 2,5 GB-os RAM memóriát és 80 GB-os beépített merevlemezt tartalmaz, valamint Ethernet, WLAN és USB csatlakozóval van felszerelve.
  A következő műveletek elvégzésére alkalmas:






  — | szkennelés, |

Árumegnevezés

Besorolás

(KN-kód)

Indokolás

(1)

(2)

(3)

Többfunkciós készülék, amely szkennerből és elektrosztatikus nyomtatóból áll, körülbelül 62 × 76 × 98 cm terjedelemmel és körülbelül 153 kg tömeggel.

A készülék 150 lap kapacitású, kétoldalas másolást lehetővé tevő automatikus dokumentumadagolót, 2 papíradagoló tálcát, felhasználói kezelőpanelt, 2,5 GB-os RAM memóriát és 80 GB-os beépített merevlemezt tartalmaz, valamint Ethernet, WLAN és USB csatlakozóval van felszerelve.

A következő műveletek elvégzésére alkalmas:

—

szkennelés,

| — | nyomtatás és |
| --- | --- |

—

nyomtatás és

| — | digitális másolás. |
| --- | --- |

—

digitális másolás.

A készülék ezen felül képes a szkennelt dokumentumok interneten keresztül történő továbbítására (faxolás e-mail-ben/interneten).

A készülék percenként 51 darab A4-es méretű oldal reprodukálására képes. Ugyanakkor a készülékkel a szkennelt oldalak kicsinyíthetők, illetve nagyíthatók (25 % és 400 % közötti terjedelemben). Szkennelési sebessége 70 kép/perc.

Nyomtatási felbontása szövegek esetében 1 200 × 1 200 dpi, míg képek esetében 600 × 600 dpi. Másolási felbontása: 600 × 600 dpi.

A készülék működhet akár önállóan másolóként, beszkennelve az eredeti dokumentumot és kinyomtatva egy elektrosztatikus egységgel a másolatot, vagy nyomtatóként, szkennerként és internetes faxolóként összekapcsolva egy hálózattal vagy automatikus adatfeldolgozó berendezéssel.

8443 31 80

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1. és 6. általános szabály, valamint a 8443, a 8443 31 és a 8443 31 80 KN-kód szövegezése határozza meg.

Jellemzőiből adódóan, mivel a készülék egyik funkciója sem tekinthető elsődleges funkciónak, az áru 8443 31 20 alszám alá történő besorolása kizárt. A reprodukciós sebesség, a szkennelési sebesség, az automatikus lapadagoló megléte, a papíradagoló tálcák száma, a kijelző és a nagyítási/kicsinyítési funkció nem elégséges ahhoz, hogy a digitális másolást elsődleges funkciónak tekintsük.

A reprodukciós sebesség a másolás és a nyomtatás esetében azonos, mivel az annak a nyomtatóegységnek a függvénye, amelyet mindkét funkció használ. Egyszerre szolgálják a nyomtatási és másolási funkciót a papírtálcák is. A szkennelési sebesség szintén vonatkozik mind a szkennelésre, mind a másolásra. Az automatikus dokumentumadagoló és a kezelőpanel ugyancsak egyaránt használható a másoláshoz, a szkenneléshez és az internetes faxoláshoz. A külön a másoláshoz használt nagyító/kicsinyítő funkció megléte nem elégséges ahhoz, hogy a másolást elsődleges funkciónak tekintsük.

Ezenkívül a készülék azon képessége, hogy egy automatikus adatfeldolgozó (ADP) berendezéshez vagy egy hálózathoz csatlakoztatható, fontos tulajdonság, mivel ez teszi lehetővé a dokumentumok ADP berendezésről/berendezésre való nyomtatását és szkennelését, valamint azok internetes faxolását.

Következésképpen az áru mint a nyomtatási, másolási vagy faxtovábbítási funkciókból legalább kettővel rendelkező más készülék, amelynek nem a digitális másolás az elsődleges funkciója, a 8443 31 80 KN-kód alá sorolandó.

---

| 9.2.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 36/23 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 36/23

---

A BIZOTTSÁG 106/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. február 7.)

egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

| (2) | A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre. |
| --- | --- |

(2)

A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

| (3) | Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni. |
| --- | --- |

(3)

Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

| (4) | Indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú, az áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolására vonatkozó kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználhatja. |
| --- | --- |

(4)

Indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú, az áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolására vonatkozó kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználhatja.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Kombinált Nómenklatúrában a melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

2. cikk

A tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 2913/92/EGK rendelet 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználható.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. február 7-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Algirdas ŠEMETA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

1

(2)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

| Árumegnevezés | Besorolás
  (KN-kód) | Indokolás |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Fémből készült, tárcsa alakú eszköz, melynek átmérője körülbelül 8 cm, vastagsága 2 cm (úgynevezett „kerek dőlésszögállító”).
  A szerkezetnek egyenetlen felülete van, melynek közepén tengelynyílás található, és a következő részekből áll:






  — | egy vezetőtárcsából, |

Árumegnevezés

Besorolás

(KN-kód)

Indokolás

(1)

(2)

(3)

Fémből készült, tárcsa alakú eszköz, melynek átmérője körülbelül 8 cm, vastagsága 2 cm (úgynevezett „kerek dőlésszögállító”).

A szerkezetnek egyenetlen felülete van, melynek közepén tengelynyílás található, és a következő részekből áll:

—

egy vezetőtárcsából,

| — | egy spirálrugóból, |
| --- | --- |

—

egy spirálrugóból,

| — | egy forgó bütyökből, |
| --- | --- |

—

egy forgó bütyökből,

| — | egy csúszó bütyökből, |
| --- | --- |

—

egy csúszó bütyökből,

| — | két csúszó reteszből, |
| --- | --- |

—

két csúszó reteszből,

| — | egy zárókilincsből és |
| --- | --- |

—

egy zárókilincsből és

| — | egy gyűrűs tárcsából. |
| --- | --- |

—

egy gyűrűs tárcsából.

A szerkezet a gépjárműülések dőlésszögállítását működtető mechanizmus alkotórésze.

A szerkezet rendeltetése a háttámla dőlésszögének beállítása a vezető vagy utasai igényeinek megfelelően és a szerkezet emellett hozzájárul az ülés szilárdságához.

(1) Lásd az ábrát

9401 90 80

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1. és 6. általános szabály, valamint a 9401, a 9401 90 és a 9401 90 80 KN-kód szövegezése határozza meg.

Jellemzői, nevezetesen pontos, több különböző alkotórészből álló mechanikai felépítése miatt a szerkezetet kifejezetten arra a célra tervezték, hogy a gépjárműülések dőlésszögállítását működtető mechanizmus alapvető részét képezze. Következésképpen a termék 8302 vtsz. alá vasalásként, veretként, szerelvényként és hasonló áruként történő besorolása kizárt (lásd a 8302 vtsz.-hoz tartozó HR-magyarázat első bekezdését).

Ennélfogva, az eszköz a gépjárműülés dőlésszögállítását működtető mechanizmus részének tekintendő.

Ezért a szerkezetet a 9401 90 80 KN-kód alá, a gépjármű ülésének más alkatrészeként kell besorolni.

Image

---

(1)  A kép csupán tájékoztató jellegű.

---

| 9.2.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 36/25 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 36/25

---

A BIZOTTSÁG 107/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. február 8.)

a farmakológiai hatóanyagokról és az állati eredetű élelmiszerekben előforduló maximális maradékanyag-határértékek szerinti osztályozásukról szóló 37/2010/EU rendelet mellékletének az oktenidin dihidroklorid nevű anyag tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az állati eredetű élelmiszerekben előforduló farmakológiai hatóanyagok maradékanyag-határértékeinek meghatározására irányuló közösségi eljárásokról, a 2377/90/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről és a 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2009. május 6-i 470/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 17. cikkével összefüggésben értelmezett 14. cikkére,

tekintettel az Európai Gyógyszerügynökségnek az állatgyógyászati készítmények bizottsága által megfogalmazott véleményére,

mivel:

| (1) | Az élelmiszer-termelő állatoknak szánt állatgyógyászati készítményekben vagy az állattenyésztésben használt biocid termékekben az Európai Unióban használni kívánt farmakológiai hatóanyagok maximális maradékanyag-határértékeit a 470/2009/EK rendeletnek megfelelően kell megállapítani. |
| --- | --- |

(1)

Az élelmiszer-termelő állatoknak szánt állatgyógyászati készítményekben vagy az állattenyésztésben használt biocid termékekben az Európai Unióban használni kívánt farmakológiai hatóanyagok maximális maradékanyag-határértékeit a 470/2009/EK rendeletnek megfelelően kell megállapítani.

| (2) | A farmakológiai hatóanyagokat és az állati eredetű élelmiszerekben előforduló maximális maradékanyag-határértékeik osztályozását a farmakológiai hatóanyagokról és az állati eredetű élelmiszerekben előforduló maximális maradékanyag-határértékek szerinti osztályozásukról szóló, 2009. december 22-i 37/2010/EU bizottsági rendelet (2) melléklete tartalmazza. |
| --- | --- |

(2)

A farmakológiai hatóanyagokat és az állati eredetű élelmiszerekben előforduló maximális maradékanyag-határértékeik osztályozását a farmakológiai hatóanyagokról és az állati eredetű élelmiszerekben előforduló maximális maradékanyag-határértékek szerinti osztályozásukról szóló, 2009. december 22-i 37/2010/EU bizottsági rendelet (2) melléklete tartalmazza.

| (3) | Az Európai Gyógyszerügynökséghez kérelem érkezett az oktenidin dihidroklorid maximális maradékanyag-határértékeinek (a továbbiakban: MRL) megállapítására valamennyi élelmiszer-termelő emlős faj vonatkozásában külsőleges alkalmazás esetén. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Gyógyszerügynökséghez kérelem érkezett az oktenidin dihidroklorid maximális maradékanyag-határértékeinek (a továbbiakban: MRL) megállapítására valamennyi élelmiszer-termelő emlős faj vonatkozásában külsőleges alkalmazás esetén.

| (4) | Az állatgyógyászati készítmények bizottsága azt javasolta, hogy nincs szükség az oktenidin dihidroklorid MRL-jének megállapítására valamennyi élelmiszer-termelő emlős faj vonatkozásában külsőleges alkalmazás esetén. |
| --- | --- |

(4)

Az állatgyógyászati készítmények bizottsága azt javasolta, hogy nincs szükség az oktenidin dihidroklorid MRL-jének megállapítására valamennyi élelmiszer-termelő emlős faj vonatkozásában külsőleges alkalmazás esetén.

| (5) | A 37/2010/EU rendelet mellékletének 1. táblázatát ezért módosítani kell oly módon, hogy kiterjedjen az oktenidin dihidroklorid nevű anyagra is, valamennyi élelmiszer-termelő emlős faj vonatkozásában külsőleges alkalmazás esetén. |
| --- | --- |

(5)

A 37/2010/EU rendelet mellékletének 1. táblázatát ezért módosítani kell oly módon, hogy kiterjedjen az oktenidin dihidroklorid nevű anyagra is, valamennyi élelmiszer-termelő emlős faj vonatkozásában külsőleges alkalmazás esetén.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Állatgyógyászati Készítmények Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Állatgyógyászati Készítmények Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 37/2010/EU rendelet melléklete az e rendelet mellékletében foglaltak szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. február 8-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 152., 2009.6.16., 11. o.

1

(2)  HL L 15., 2010.1.20., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

A 37/2010/EU rendelet mellékletének 1. táblázata a következő anyaggal egészül ki betűrend szerinti sorrendben:

| Farmakológiai hatóanyag | Jelző maradékanyag | Állatfajok | Maximális maradékanyag-határérték | Célszövetek | Egyéb rendelkezések (a 470/2009/EK rendelet 14. cikke (7) bekezdésének megfelelően) | Terápiás osztályozás |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Oktenidin dihidroklorid | Nem alkalmazható | Minden élelmiszer-termelő emlős faj | Nincs szükség maximális maradékanyag-határértékre | Nem alkalmazható | Kizárólag külsőleges alkalmazásra | Fertőzés elleni hatóanyagok/antiszeptikumok” |

Farmakológiai hatóanyag

Jelző maradékanyag

Állatfajok

Maximális maradékanyag-határérték

Célszövetek

Egyéb rendelkezések (a 470/2009/EK rendelet 14. cikke (7) bekezdésének megfelelően)

Terápiás osztályozás

„Oktenidin dihidroklorid

Nem alkalmazható

Minden élelmiszer-termelő emlős faj

Nincs szükség maximális maradékanyag-határértékre

Nem alkalmazható

Kizárólag külsőleges alkalmazásra

Fertőzés elleni hatóanyagok/antiszeptikumok”

---

| 9.2.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 36/27 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 36/27

---

A BIZOTTSÁG 108/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. február 8.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2), és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. február 8-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | IL | 156,8 |
| MA | 56,6 |
| TN | 76,7 |
| TR | 130,2 |
| ZZ | 105,1 |
| 0707 00 05 | EG | 229,9 |
| JO | 137,5 |
| TR | 174,7 |
| US | 57,6 |
| ZZ | 149,9 |
| 0709 91 00 | EG | 330,9 |
| ZZ | 330,9 |
| 0709 93 10 | MA | 94,6 |
| TR | 141,0 |
| ZZ | 117,8 |
| 0805 10 20 | EG | 50,0 |
| IL | 78,7 |
| MA | 54,6 |
| TN | 53,8 |
| TR | 74,5 |
| ZZ | 62,3 |
| 0805 20 10 | IL | 138,0 |
| MA | 83,0 |
| ZZ | 110,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 60,2 |
| IL | 97,6 |
| JM | 98,5 |
| KR | 94,1 |
| MA | 111,3 |
| TR | 75,1 |
| ZZ | 89,5 |
| 0805 50 10 | EG | 46,1 |
| TR | 54,8 |
| ZZ | 50,5 |
| 0808 10 80 | CA | 130,0 |
| CL | 98,4 |
| CN | 109,0 |
| MA | 59,2 |
| MK | 31,8 |
| US | 145,7 |
| ZZ | 95,7 |
| 0808 30 90 | CL | 141,4 |
| CN | 51,0 |
| US | 120,5 |
| ZA | 105,1 |
| ZZ | 104,5 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

IL

156,8

MA

56,6

TN

76,7

TR

130,2

ZZ

105,1

0707 00 05

EG

229,9

JO

137,5

TR

174,7

US

57,6

ZZ

149,9

0709 91 00

EG

330,9

ZZ

330,9

0709 93 10

MA

94,6

TR

141,0

ZZ

117,8

0805 10 20

EG

50,0

IL

78,7

MA

54,6

TN

53,8

TR

74,5

ZZ

62,3

0805 20 10

IL

138,0

MA

83,0

ZZ

110,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

60,2

IL

97,6

JM

98,5

KR

94,1

MA

111,3

TR

75,1

ZZ

89,5

0805 50 10

EG

46,1

TR

54,8

ZZ

50,5

0808 10 80

CA

130,0

CL

98,4

CN

109,0

MA

59,2

MK

31,8

US

145,7

ZZ

95,7

0808 30 90

CL

141,4

CN

51,0

US

120,5

ZA

105,1

ZZ

104,5

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 9.2.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 36/29 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 36/29

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2012. február 7.)

a sertések hólyagos betegsége leküzdését célzó olaszországi és a klasszikus sertéspestis leküzdését célzó litvániai 2011. évi biztonsági intézkedésekhez nyújtható uniós pénzügyi hozzájárulásról

(az értesítés a C(2012) 577. számú dokumentummal történt)

(Csak az olasz és a litván nyelvű szöveg hiteles)

(2012/72/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az állat-egészségügyi kiadásokról szóló, 2009. május 25-i 2009/470/EK tanácsi határozatra (1) és különösen annak 3. cikkére,

mivel:

| (1) | A sertések hólyagos betegsége a sertések vírusos fertőző betegsége, amely zavart okoz a kereskedelemben és a harmadik országokba irányuló kivitelben. |
| --- | --- |

(1)

A sertések hólyagos betegsége a sertések vírusos fertőző betegsége, amely zavart okoz a kereskedelemben és a harmadik országokba irányuló kivitelben.

| (2) | A klasszikus sertéspestis a sertések és a vaddisznók vírusos fertőző betegsége, amely zavart okoz az Unión belüli kereskedelemben és a harmadik országokba irányuló kivitelben. |
| --- | --- |

(2)

A klasszikus sertéspestis a sertések és a vaddisznók vírusos fertőző betegsége, amely zavart okoz az Unión belüli kereskedelemben és a harmadik országokba irányuló kivitelben.

| (3) | A sertések hólyagos betegségének kitörése esetén fennáll annak a veszélye, hogy a kórokozó átterjed az érintett tagállamon belül más sertéstartó gazdaságokra, illetve az élő sertés vagy a sertésből készült termékek kereskedelmén keresztül más tagállamokra és harmadik országokra. |
| --- | --- |

(3)

A sertések hólyagos betegségének kitörése esetén fennáll annak a veszélye, hogy a kórokozó átterjed az érintett tagállamon belül más sertéstartó gazdaságokra, illetve az élő sertés vagy a sertésből készült termékek kereskedelmén keresztül más tagállamokra és harmadik országokra.

| (4) | A klasszikus sertéspestis kitörése esetén fennáll annak a veszélye, hogy a kórokozó átterjed az érintett tagállamon belül más sertéstartó gazdaságokra, illetve az élő sertés, a sertésből készült termékek, illetve a sertéssperma, -petesejt és -embrió kereskedelmén keresztül más tagállamokra és harmadik országokra. |
| --- | --- |

(4)

A klasszikus sertéspestis kitörése esetén fennáll annak a veszélye, hogy a kórokozó átterjed az érintett tagállamon belül más sertéstartó gazdaságokra, illetve az élő sertés, a sertésből készült termékek, illetve a sertéssperma, -petesejt és -embrió kereskedelmén keresztül más tagállamokra és harmadik országokra.

| (5) | Az egyes állatbetegségek elleni védekezésre irányuló általános közösségi intézkedések, valamint a sertések hólyagos betegségére vonatkozó külön intézkedések bevezetéséről szóló, 1992. december 17-i 92/119/EGK tanácsi irányelv (2) olyan intézkedéseket határoz meg, amelyeket a betegség kitörése esetén a tagállamoknak a vírus továbbterjedésének megelőzése érdekében haladéktalanul alkalmazniuk kell. |
| --- | --- |

(5)

Az egyes állatbetegségek elleni védekezésre irányuló általános közösségi intézkedések, valamint a sertések hólyagos betegségére vonatkozó külön intézkedések bevezetéséről szóló, 1992. december 17-i 92/119/EGK tanácsi irányelv (2) olyan intézkedéseket határoz meg, amelyeket a betegség kitörése esetén a tagállamoknak a vírus továbbterjedésének megelőzése érdekében haladéktalanul alkalmazniuk kell.

| (6) | A klasszikus sertéspestis elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről szóló, 2001. október 23-i 2001/89/EK tanácsi irányelv (3) meghatározza azon intézkedéseket, amelyeket a betegség kitörése esetén a tagállamoknak a vírus továbbterjedésének megelőzése érdekében haladéktalanul alkalmazniuk kell. |
| --- | --- |

(6)

A klasszikus sertéspestis elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről szóló, 2001. október 23-i 2001/89/EK tanácsi irányelv (3) meghatározza azon intézkedéseket, amelyeket a betegség kitörése esetén a tagállamoknak a vírus továbbterjedésének megelőzése érdekében haladéktalanul alkalmazniuk kell.

| (7) | A 2009/470/EK határozat meghatározza azokat az eljárásokat, amelyek az egyes állat-egészségügyi intézkedésekhez – beleértve a biztonsági intézkedéseket is – nyújtható közösségi pénzügyi hozzájárulást szabályozzák. A fenti határozat 3. cikke (2) bekezdésének értelmében a tagállamoknak a 3. cikk (1) bekezdésében szereplő fertőző betegségek felszámolására irányuló egyes intézkedések költségéhez pénzügyi hozzájárulást kell kapniuk. |
| --- | --- |

(7)

A 2009/470/EK határozat meghatározza azokat az eljárásokat, amelyek az egyes állat-egészségügyi intézkedésekhez – beleértve a biztonsági intézkedéseket is – nyújtható közösségi pénzügyi hozzájárulást szabályozzák. A fenti határozat 3. cikke (2) bekezdésének értelmében a tagállamoknak a 3. cikk (1) bekezdésében szereplő fertőző betegségek felszámolására irányuló egyes intézkedések költségéhez pénzügyi hozzájárulást kell kapniuk.

| (8) | A 2009/470/EK határozat 3. cikke (6) bekezdésének első francia bekezdése meghatározza a tagállami költségeknek az uniós pénzügyi hozzájárulás által fedezhető hányadát. |
| --- | --- |

(8)

A 2009/470/EK határozat 3. cikke (6) bekezdésének első francia bekezdése meghatározza a tagállami költségeknek az uniós pénzügyi hozzájárulás által fedezhető hányadát.

| (9) | A 3. cikk (1) bekezdésében szereplő fertőző betegségek felszámolására irányuló biztonsági intézkedésekhez nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulás kifizetését a 90/424/EGK tanácsi határozat bizonyos járványos állatbetegségek elleni biztonsági intézkedéseire és a kampány közösségi finanszírozására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2005. február 28-i 349/2005/EK bizottsági rendelet (4) szabályozza. |
| --- | --- |

(9)

A 3. cikk (1) bekezdésében szereplő fertőző betegségek felszámolására irányuló biztonsági intézkedésekhez nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulás kifizetését a 90/424/EGK tanácsi határozat bizonyos járványos állatbetegségek elleni biztonsági intézkedéseire és a kampány közösségi finanszírozására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2005. február 28-i 349/2005/EK bizottsági rendelet (4) szabályozza.

| (10) | 2011-ben Olaszországban kitört a sertések hólyagos betegsége. Az olasz hatóságok az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság keretein belül haladéktalanul tájékoztatták a Bizottságot és a többi tagállamot az uniós rendelkezésekkel összhangban bevezetett, a betegségek bejelentésére és felszámolására vonatkozó intézkedésekről és azok eredményéről. |
| --- | --- |

(10)

2011-ben Olaszországban kitört a sertések hólyagos betegsége. Az olasz hatóságok az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság keretein belül haladéktalanul tájékoztatták a Bizottságot és a többi tagállamot az uniós rendelkezésekkel összhangban bevezetett, a betegségek bejelentésére és felszámolására vonatkozó intézkedésekről és azok eredményéről.

| (11) | 2011-ben Litvániában klasszikus sertéspestis megbetegedések fordultak elő. A litván hatóságok az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság keretein belül haladéktalanul tájékoztatták a Bizottságot és a többi tagállamot az uniós rendelkezésekkel összhangban bevezetett, a betegségek bejelentésére és felszámolására vonatkozó intézkedésekről és azok eredményéről. |
| --- | --- |

(11)

2011-ben Litvániában klasszikus sertéspestis megbetegedések fordultak elő. A litván hatóságok az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság keretein belül haladéktalanul tájékoztatták a Bizottságot és a többi tagállamot az uniós rendelkezésekkel összhangban bevezetett, a betegségek bejelentésére és felszámolására vonatkozó intézkedésekről és azok eredményéről.

| (12) | Az olasz és a litván hatóságok a 2009/470/EK határozat 3. cikkének (2) bekezdésében és a 349/2005/EK rendelet 6. cikkében előírt intézkedések tekintetében teljes mértékben eleget tettek valamennyi technikai és igazgatási kötelezettségüknek. |
| --- | --- |

(12)

Az olasz és a litván hatóságok a 2009/470/EK határozat 3. cikkének (2) bekezdésében és a 349/2005/EK rendelet 6. cikkében előírt intézkedések tekintetében teljes mértékben eleget tettek valamennyi technikai és igazgatási kötelezettségüknek.

| (13) | Az uniós hozzájárulás pontos összegét még nem lehet meghatározni ebben a szakaszban, mivel a kártalanítások költségeiről és az operatív kiadásokról nyújtott információk még csak a kiadások becsült értékét tartalmazzák. Mivel jelentős összegről van szó, Litvánia esetén meg kell határozni az első részlet összegét. |
| --- | --- |

(13)

Az uniós hozzájárulás pontos összegét még nem lehet meghatározni ebben a szakaszban, mivel a kártalanítások költségeiről és az operatív kiadásokról nyújtott információk még csak a kiadások becsült értékét tartalmazzák. Mivel jelentős összegről van szó, Litvánia esetén meg kell határozni az első részlet összegét.

| (14) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(14)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Olaszországnak nyújtandó uniós pénzügyi hozzájárulás

(1)   Az olaszországi 2011. évi sertések hólyagos betegségének leküzdése érdekében, a 2009/470/EK határozat 3. cikke (2) és (6) bekezdésének értelmében végrehajtott intézkedések nyomán a tagállamra háruló költségek fedezésére Olaszország számára uniós pénzügyi hozzájárulást kell nyújtani.

(2)   Az (1) bekezdésben említett pénzügyi hozzájárulás összegét egy későbbi, a 2009/470/EK határozat 40. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárás szerint elfogadott határozatban állapítják meg.

2. cikk

A Litvániának nyújtandó uniós pénzügyi hozzájárulás

(1)   A litvániai 2011. évi klasszikus sertéspestis leküzdése érdekében, a 2009/470/EK határozat 3. cikke (2) és (6) bekezdésének értelmében végrehajtott intézkedések nyomán a tagállamra háruló költségek fedezésére Olaszország számára uniós pénzügyi hozzájárulást kell nyújtani.

(2)   Az (1) bekezdésben említett pénzügyi hozzájárulás összegét egy későbbi, a 2009/470/EK határozat 40. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárás szerint elfogadott határozatban állapítják meg.

3. cikk

A kifizetés szabályai

A 2. cikk (1) bekezdésében előírt uniós pénzügyi hozzájárulás részeként 700 000,00 EUR kerül kifizetésre Litvánia részére első részletként.

4. cikk

Címzettek

Ennek a határozatnak az Olasz Köztársaság és a Litván Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2012. február 7-én.

a Bizottság részéről

John DALLI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 155., 2009.6.18., 30. o.

1

(2)  HL L 62., 1993.3.15., 69. o.

2

(3)  HL L 316., 2001.12.1., 5. o.

3

(4)  HL L 55., 2005.3.1., 12. o.

4

---

AJÁNLÁSOK

| 9.2.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 36/31 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 36/31

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2012. február 6.)

a korai figyelmeztető és gyorsreagáló rendszerre (EWRS) vonatkozó adatvédelmi iránymutatásokról

(az értesítés a C(2012) 568. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2012/73/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére,

az európai adatvédelmi biztossal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | A Közösségben a fertőző betegségek járványügyi felügyeleti és ellenőrzési hálózatának létrehozásáról szóló, 1998. szeptember 24-i 2119/98/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (1) létrehozta a fertőző betegségek Közösségen belüli járványügyi felügyeleti és ellenőrzési hálózatát, valamint az ezeknek a betegségeknek a megelőzésére és ellenőrzésére szolgáló korai figyelmeztető és gyorsreagáló rendszert (a továbbiakban: EWRS. |
| --- | --- |

(1)

A Közösségben a fertőző betegségek járványügyi felügyeleti és ellenőrzési hálózatának létrehozásáról szóló, 1998. szeptember 24-i 2119/98/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (1) létrehozta a fertőző betegségek Közösségen belüli járványügyi felügyeleti és ellenőrzési hálózatát, valamint az ezeknek a betegségeknek a megelőzésére és ellenőrzésére szolgáló korai figyelmeztető és gyorsreagáló rendszert (a továbbiakban: EWRS.

| (2) | A Bizottság a fertőző betegségek járványügyi felügyeleti és ellenőrzési hálózatának létrehozásáról szóló 2119/98/EK európai parlamenti és tanácsi határozat szerinti korai figyelmeztető és gyorsreagáló rendszerről szóló, 1999. december 22-i 2000/57/EK határozatában (2) végrehajtási rendelkezéseket fogadott el az EWRS-sel kapcsolatban, amelynek célja, hogy az Európai Gazdasági Térség tagállamainak közegészségügyi illetékes hatóságai és a Bizottság egymás között megfelelő eszközök által strukturált és állandó kommunikációt folytasson az olyan intézkedések meghatározása terén, amelyek a közegészségügy védelme és a fertőző betegségek terjedésének megelőzése és megakadályozása érdekében szükségesek lehetnek (3). |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a fertőző betegségek járványügyi felügyeleti és ellenőrzési hálózatának létrehozásáról szóló 2119/98/EK európai parlamenti és tanácsi határozat szerinti korai figyelmeztető és gyorsreagáló rendszerről szóló, 1999. december 22-i 2000/57/EK határozatában (2) végrehajtási rendelkezéseket fogadott el az EWRS-sel kapcsolatban, amelynek célja, hogy az Európai Gazdasági Térség tagállamainak közegészségügyi illetékes hatóságai és a Bizottság egymás között megfelelő eszközök által strukturált és állandó kommunikációt folytasson az olyan intézkedések meghatározása terén, amelyek a közegészségügy védelme és a fertőző betegségek terjedésének megelőzése és megakadályozása érdekében szükségesek lehetnek (3).

| (3) | A személyes adatok védelméhez való jog az Európai Unió Alapjogi Chartája, különösen annak 8. cikke által elismert alapvető jogok közé tartozik. |
| --- | --- |

(3)

A személyes adatok védelméhez való jog az Európai Unió Alapjogi Chartája, különösen annak 8. cikke által elismert alapvető jogok közé tartozik.

| (4) | Továbbá a tagállamok közötti, valamint a tagállamok és a Bizottság közötti elektronikus úton történő információcserének a személyes adatok védelme tekintetében meg kell felelnie a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4), valamint a személyes adatok közösségi intézmények és szervezetek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) előírásainak. |
| --- | --- |

(4)

Továbbá a tagállamok közötti, valamint a tagállamok és a Bizottság közötti elektronikus úton történő információcserének a személyes adatok védelme tekintetében meg kell felelnie a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4), valamint a személyes adatok közösségi intézmények és szervezetek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) előírásainak.

| (5) | A fertőző betegségek járványügyi felügyeleti és ellenőrzési hálózatának létrehozásáról szóló 2119/98/EK európai parlamenti és tanácsi határozat szerinti korai figyelmeztető és gyorsreagáló rendszerről szóló 2000/57/EK határozat módosításáról szóló, 2009. július 10-i 2009/547/EK bizottsági határozat (6) külön biztosítékokat vezetett be arra, hogy amennyiben a fertőző betegségekhez kapcsolódó olyan eseményre kerül sor, melynek uniós vonzata is lehet, a tagállamok az érintkezést nyomon követő eljárások során a fertőzött és a feltehetőleg veszélyeztetett személyek azonosítása céljából személyes adatokat közölhessenek egymással. |
| --- | --- |

(5)

A fertőző betegségek járványügyi felügyeleti és ellenőrzési hálózatának létrehozásáról szóló 2119/98/EK európai parlamenti és tanácsi határozat szerinti korai figyelmeztető és gyorsreagáló rendszerről szóló 2000/57/EK határozat módosításáról szóló, 2009. július 10-i 2009/547/EK bizottsági határozat (6) külön biztosítékokat vezetett be arra, hogy amennyiben a fertőző betegségekhez kapcsolódó olyan eseményre kerül sor, melynek uniós vonzata is lehet, a tagállamok az érintkezést nyomon követő eljárások során a fertőzött és a feltehetőleg veszélyeztetett személyek azonosítása céljából személyes adatokat közölhessenek egymással.

| (6) | 2010. április 26-án az európai adatvédelmi biztos előzetes ellenőrzésre vonatkozó véleményt (7) adott ki, amelyben az EWRS-ben érintett különböző szereplők felelősségi körének tisztázását, valamint a fertőzöttekkel való érintkezés nyomon követésére szolgáló eljárás által az alapvető jogokra jelentett potenciális kockázatok megfelelő kezelését kérte a jövőben esetlegesen előforduló nagyobb egészségügyi veszélyek, például világméretű járványok esetén. |
| --- | --- |

(6)

2010. április 26-án az európai adatvédelmi biztos előzetes ellenőrzésre vonatkozó véleményt (7) adott ki, amelyben az EWRS-ben érintett különböző szereplők felelősségi körének tisztázását, valamint a fertőzöttekkel való érintkezés nyomon követésére szolgáló eljárás által az alapvető jogokra jelentett potenciális kockázatok megfelelő kezelését kérte a jövőben esetlegesen előforduló nagyobb egészségügyi veszélyek, például világméretű járványok esetén.

| (7) | Figyelembe véve az európai adatvédelmi biztos véleményében megfogalmazott javaslatokat, a Bizottság az EWRS-re vonatkozó adatvédelmi iránymutatásokat dolgozott ki a rendszer különböző szereplőinek szerepei, feladatai, kötelességei tisztázásának megkönnyítése, és ily módon a fent említett adatvédelmi szabályoknak való eredményes megfelelés, valamint egyértelmű információk nyújtása és az érintettek által egyszerűen igénybe vehető jogérvényesítési mechanizmusok biztosításának érdekében, |
| --- | --- |

(7)

Figyelembe véve az európai adatvédelmi biztos véleményében megfogalmazott javaslatokat, a Bizottság az EWRS-re vonatkozó adatvédelmi iránymutatásokat dolgozott ki a rendszer különböző szereplőinek szerepei, feladatai, kötelességei tisztázásának megkönnyítése, és ily módon a fent említett adatvédelmi szabályoknak való eredményes megfelelés, valamint egyértelmű információk nyújtása és az érintettek által egyszerűen igénybe vehető jogérvényesítési mechanizmusok biztosításának érdekében,

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

| (1) | A tagállamoknak fel kell hívniuk az EWRS felhasználóinak a figyelmét az ezen ajánlás mellékletében szereplő iránymutatásokra. |
| --- | --- |

(1)

A tagállamoknak fel kell hívniuk az EWRS felhasználóinak a figyelmét az ezen ajánlás mellékletében szereplő iránymutatásokra.

| (2) | Az iránymutatások nemzeti jog szerinti legmegfelelőbb alkalmazásával kapcsolatos tájékoztatás és segítségnyújtás érdekében az illetékes nemzeti EWRS-hatóságokat ösztönözni kell a nemzeti adatvédelmi hatóságaikkal történő kapcsolatfelvételre. |
| --- | --- |

(2)

Az iránymutatások nemzeti jog szerinti legmegfelelőbb alkalmazásával kapcsolatos tájékoztatás és segítségnyújtás érdekében az illetékes nemzeti EWRS-hatóságokat ösztönözni kell a nemzeti adatvédelmi hatóságaikkal történő kapcsolatfelvételre.

| (3) | A tagállamok számára ajánlott a mellékletben szereplő iránymutatások végrehajtásáról ezen ajánlás elfogadásától számított két éven belül a Bizottságnak visszajelzést adni. Ezt a visszajelzést megkapja az európai adatvédelmi biztos, és a Bizottság figyelembe veszi az EWRS adatvédelmi szintjének, valamint bármely későbbi intézkedés tartalmának és időszerűségének értékelése során, ideértve jogi eszköz esetleges elfogadását is. |
| --- | --- |

(3)

A tagállamok számára ajánlott a mellékletben szereplő iránymutatások végrehajtásáról ezen ajánlás elfogadásától számított két éven belül a Bizottságnak visszajelzést adni. Ezt a visszajelzést megkapja az európai adatvédelmi biztos, és a Bizottság figyelembe veszi az EWRS adatvédelmi szintjének, valamint bármely későbbi intézkedés tartalmának és időszerűségének értékelése során, ideértve jogi eszköz esetleges elfogadását is.

| (4) | Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei. |
| --- | --- |

(4)

Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2012. február 6-án.

a Bizottság részéről

John DALLI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 268., 1998.10.3., 1. o.

1

(2)  HL L 21., 2000.1.26., 32. o.

2

(3)  Az EWRS a tagállamok illetékes közegészségügyi hatóságai által a közegészségügyet érintő, az idézett 2000/57/EK határozat I. mellékletében meghatározott veszélyek („események”) jelentésére szolgál.

3

(4)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

4

(5)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

5

(6)  HL L 181., 2009.7.14., 57. o.

6

(7)  Az európai adatvédelmi biztos 2010. április 26-i előzetes ellenőrzésre vonatkozó véleménye az Európai Bizottság által a korai figyelmeztető és gyorsreagáló rendszerről (értesítés: 2009. február 18. – C 2009-0137. sz. ügy). A vélemény elérhető az európai adatvédelmi biztos weboldalán az alábbi címen: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Supervision/Priorchecks/Opinions/2010/10-04-26_EWRS_EN.pdf.

7

---

MELLÉKLET

A KORAI FIGYELMEZTETŐ ÉS GYORSREAGÁLÓ RENDSZERRE (EWRS) VONATKOZÓ ADATVÉDELMI IRÁNYMUTATÁSOK

1.   BEVEZETÉS

Az EWRS az Európai Bizottság által a tagállamokkal együttműködésben tervezett webes alkalmazás, amelynek célja, hogy az Európai Gazdasági Térség tagállamaiban a közegészségügy védelmében szükséges intézkedések meghatározásáért felelős, illetékes közegészségügyi hatóságok és a Bizottság egymás között strukturált és állandó kommunikációt folytasson. 2005 óta az EWRS-hez kapcsolódik egy uniós ügynökség, az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (1) (a továbbiakban: ECDC) is.

A nemzeti egészségügyi hatóságok együttműködése kulcsfontosságú a fertőző betegségek terjedésének megelőzése terén a tagállamok kapacitásának növelése szempontjából, valamint annak elősegítése terén, hogy összehangoltan és időben reagáljanak a fertőző betegségek által előidézett olyan eseményekre, amelyek veszélyt jelentenek vagy jelenthetnek a közegészségre.

A korábbi SARS, pandémiás A(H1N1) influenza járványkitörések és más fertőző betegségek kapcsán egyértelműen kiderült, hogy gyorsan elterjedhetnek korábban ismeretlen betegségek, és ezek nagyarányú halálozással és megbetegedésekkel járhatnak. A gyors utazás és a globális kereskedelem elősegítik a fertőző betegségek határokon át történő terjedését. A korai felismerés, valamint az európai és nemzetközi szintű hatékony kommunikáció és koordináció elengedhetetlen az ilyen kockázatok ellenőrzéséhez és a súlyos károkkal járó fejlemények megelőzéséhez.

Az EWRS olyan központi mechanizmus szerepét hivatott betölteni, amely lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy riasztásokat küldjenek, az Uniót érintő potenciális egészségügyi veszélyt jelentő eseményekről információkat osszanak meg egymással, és azokra időben, biztonságos módon és összehangoltan válaszoljanak.

2.   AZ IRÁNYMUTATÁSOK HATÁLYA ÉS CÉLKITŰZÉSEI

Az EWRS kezelése és használata meghatározott esetekben, ha a jogszabályok úgy rendelkeznek, személyes adatok cseréjét teheti szükségessé (lásd a 4. szakaszt a személyes információk EWRS-en keresztüli cseréjének jogalapjáról).

A személyes információknak a tagállamok illetékes egészségügyi hatóságai közötti megosztásának meg kell felelnie a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 95/46/EK irányelvet átültető nemzeti jogszabályokban meghatározott, a személyes adatok védelmére vonatkozó szabályoknak.

Mivel azonban az EWRS-felhasználók nem adatvédelmi szakértők, és előfordulhat, hogy nem kellően tájékozottak a törvény által előírt adatvédelmi követelményekről, ajánlatos az EWRS-felhasználók számára iránymutatásokat nyújtani, amelyek az EWRS működését adatvédelmi szempontból felhasználóbarát és könnyen érthető módon elmagyarázzák. Az iránymutatások további célja, hogy felhívják a figyelmet a legjobb gyakorlatokra, illetve elősegítsék őket, és a tagállamokban az EWRS-felhasználók körében ösztönözzék az adatvédelem következetes és egységes megközelítését.

Meg kell jegyezni azonban, hogy ezek az iránymutatások nem nyújtanak teljes áttekintést az EWRS-sel kapcsolatos valamennyi adatvédelmi kérdésről. További útmutatást és segítséget a tagállami adatvédelmi hatóságoktól lehet igényelni. Különösen ajánlott, hogy az EWRS-felhasználók az ezen iránymutatások nemzeti szintű végrehajtására vonatkozó legjobb gyakorlattal kapcsolatos tanácsadásért keressék fel tagállami adatvédelmi hatóságukat, hogy maradéktalanul megfeleljenek az adott tagállamban érvényes adatvédelmi követelményeknek. A tagállami adatvédelmi hatóságok jegyzéke, elérhetőségeikkel együtt, az alábbi címen található:

http://ec.europa.eu/justice/policies/privacy/nationalcomm/index_en.htm.

Végül hangsúlyozni kell, hogy ezek az iránymutatások nem jelentik az uniós adatvédelmi jog hiteles értelmezését, mivel az Unió intézményrendszerében az uniós jogértelmezés feladata kizárólagosan a Bíróság hatáskörébe van utalva.

3.   ALKALMAZANDÓ JOG ÉS FELÜGYELET

Az alkalmazandó jog meghatározása attól függ, hogy ki az EWRS-felhasználó. A rendszer kezelése és üzemeltetése keretében a személyes adatoknak a Bizottság és ECDC általi feldolgozását (a következő szakaszok által bemutatottak mértékében) a 45/2001/EK rendelet szabályozza.

A személyes adatok nemzeti illetékes EWRS-hatóságok általi feldolgozása tekintetében az alkalmazandó jog a 95/46/EK irányelvet átültető hatályos nemzeti adatvédelmi jogszabály. Meg kell jegyezni, hogy ez az irányelv hagy bizonyos mozgásteret a tagállamoknak a rendelkezései nemzeti jogba történő átültetéséhez. Az irányelv lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy számos rendelkezéssel kapcsolatban adott esetben felmentéseket vagy eltéréseket vezessenek be. Az EWRS-felhasználóra vonatkozó nemzeti adatvédelmi jog ugyanakkor olyan szigorúbb vagy országspecifikus adatvédelmi követelményeket is meghatározhat, amelyekről a többi tagállam jogszabályai nem rendelkeznek.

Ezen sajátosságok figyelembevételével az EWRS-felhasználóknak ajánlott ezeket az iránymutatásokat megvitatni a tagállami adatvédelmi hatóságukkal annak biztosítása érdekében, hogy a hatályos nemzeti jogszabályok által támasztott valamennyi követelmény teljesüljön. Például az érintetteknek szolgáltatandó információk részletessége az adatgyűjtés időpontjában, valamint az egyének személyes adatainak meghatározott kategóriáira (pl. egészségügyi adatok) vonatkozó feldolgozási szabályok jelentősen eltérhetnek a tagállamok között.

A 45/2001/EK rendeletből és a 95/46/EK irányelvből álló uniós adatvédelmi jogszabályi keret egyik sajátossága annak állami, független adatvédelmi hatóságok általi felügyelete. A személyes adatok uniós intézmények és testületek általi feldolgozását az európai adatvédelmi biztos felügyeli (2), míg a természetes vagy jogi személyek, nemzeti hatóságok, ügynökségek vagy más testületek általi feldolgozást a tagállamokban a tagállami adatvédelmi hatóságok felügyelik. A felügyelő hatóságokat valamennyi tagállamban felhatalmazták az adatvédelmi jogaiknak és szabadságaiknak védelmével kapcsolatos polgári panaszok meghallgatására. Az érintettek kérelmeinek vagy panaszainak kezeléséről részletesebb információkat az EWRS-felhasználók „A személyes adatokhoz való hozzáférés és az érintettek egyéb jogai” című 9. szakaszban olvashatnak.

4.   A SZEMÉLYES INFORMÁCIÓK EWRS-EN KERESZTÜLI MEGOSZTÁSÁNAK JOGALAPJA

A 2119/98/EK határozat a fertőző betegségek Unión belüli megelőzésének és ellenőrzésének céljából a Bizottság segítségével, a tagállamok közti együttműködés és koordináció elősegítésére uniós szintű hálózat (a továbbiakban: hálózat) létrehozásáról rendelkezett (3). E kereteken belül az EWRS-t a hálózat egyik pilléreként hozták létre, lehetővé téve az európai szintű információcserét, a konzultációkat és koordinációt a fertőző betegségek által előidézett olyan eseményekkel kapcsolatban, amelyek az Unió területén potenciálisan veszélyeztetik a közegészséget.

Meg kell jegyezni, hogy az EWRS-en keresztül cserélt információk közül nem minden információ személyes természetű. Ebben a keretben az azonosított vagy azonosítható természetes személyekről tulajdonképpen alapvetően nem osztanak meg egészséggel kapcsolatos vagy más személyes adatot.

Mit jelent a „személyes adat”?

A 95/46/EK irányelv és a 45/2001/EK rendelet alkalmazásában „személyes adat” az azonosított vagy azonosítható természetes személyre („érintettre”) vonatkozó információ; az azonosítható személy olyan személy, aki közvetlen vagy közvetett módon azonosítható, különösen egy azonosító számra vagy a személy fizikai, fiziológiai, mentális, gazdasági, kulturális vagy társadalmi identitásra vonatkozó egy vagy több tényezőre történő utalás révén (4).

Az EGT-tagállamok illetékes egészségügyi hatóságai elsősorban az EWRS-en keresztül közölnek a hálózat számára többek között új fertőző betegségek eseteinek megjelenésére vagy visszatérésére, az alkalmazott ellenőrző intézkedésekre vonatkozó információval együtt, vagy szokatlan járványügyi jelenségekre vagy ismeretlen eredetű új fertőző betegségekre utaló információkat (5), amelyek a tagállamok időben történő és összehangolt fellépését tehetik szükségessé, hogy a veszély az Unió határain belül maradjon (6). A hálózaton keresztül elérhető információk alapján a tagállamok kapcsolatban állva a Bizottsággal konzultálnak egymással annak érdekében, hogy összehangolják a fenti betegségek megelőzésére és ellenőrzésére irányuló erőfeszítéseiket, többek között a nemzeti szinten elfogadott vagy elfogadni szándékozott intézkedések tekintetében (7).

Néhány esetben azonban a rendszerben megosztott információk egyénekre vonatkoznak, és ezek személyes adatoknak tekinthetők.

Először is az EWRS-ben korlátozott mennyiségű személyes adat feldolgozása az arra jogosult felhasználók által a rendszer kezelésének és üzemeltetésének velejárója. A felhasználók elérhetőségi adatai (név, szervezet, e-mail cím, telefonszám stb.) elengedhetetlenek a rendszer felállításához és működtetéséhez. A személyes adatokat a tagállamok gyűjtik össze, és a Bizottság felelőssége alatt feldolgozzák azokat, kizárólag az EWRS és a mögöttes hálózat kezelésében történő hatékony együttműködés céljából.

Ennél is fontosabb, hogy a fertőző betegségekkel összefüggő esemény bekövetkezése, amely uniós vonatkozású lehet, szükségessé teheti bizonyos ellenőrző intézkedések, az úgynevezett „érintkezést nyomon követő” intézkedések végrehajtását az érintett tagállamok együttműködésével annak érdekében, hogy azonosítsák a fertőzött és a potenciálisan veszélyben levő személyeket, és hogy megakadályozzák a súlyos fertőző betegségek terjedését. Az ilyen együttműködés magában foglalhatja az EWRS-ben történő adatcsere révén személyes, ideértve az érzékeny egészségügyi adatok cseréjét a megerősített vagy gyanús emberi esetekről az érintkezést nyomon követő intézkedések által közvetlenül érintett tagállamok között (8).

Mit jelent a „személyes adatok feldolgozása”?

A 95/46/EK irányelv és a 45/2001/EK rendelet alkalmazásában a „személyes adatok feldolgozása: a személyes adatokkal automatikus vagy nem automatikus módon végzett bármely művelet vagy műveletek összessége, azaz gyűjtés, rögzítés, rendszerezés, tárolás, átalakítás vagy megváltoztatás, visszakeresés, betekintés, felhasználás, közlés továbbítás útján, terjesztés vagy egyéb módon történő hozzáférhetővé tétel révén, összehangolás vagy összekapcsolás, zárolás, törlés, illetve megsemmisítés” (9).

A fent említett esetekben a személyes adatok EWRS-ben történő feldolgozását konkrét jogi alapokon kell indokolni. E tekintetben a 95/46/EK irányelv 7. cikke és a 45/2001/EK rendelet 5. cikkének megfelelő rendelkezései határozzák meg a feldolgozás törvényességének a kritériumait.

Az EWRS-felhasználók elérhetőségi adatai tekintetében az adatok feldolgozása a következőkön alapul:

| — | a 45/2001/EK rendelet 5. cikkének b) pontja: „az adatfeldolgozás az adatkezelőre (10) vonatkozó jogi kötelezettségek teljesítéséhez szükséges”. A feldolgozás az EWRS Bizottság általi kezelésének és üzemeltetésének érdekében szükséges, az ECDC támogatásával, |
| --- | --- |

—

a 45/2001/EK rendelet 5. cikkének b) pontja: „az adatfeldolgozás az adatkezelőre (10) vonatkozó jogi kötelezettségek teljesítéséhez szükséges”. A feldolgozás az EWRS Bizottság általi kezelésének és üzemeltetésének érdekében szükséges, az ECDC támogatásával,

| — | és a 45/2001/EK rendelet 5. cikkének d) pontja: „az érintett ahhoz egyértelmű hozzájárulását adta”. A felhasználók adatai maguktól az érintettektől származnak, miután kifejezték hozzájárulásukat személyes adataiknak az EWRS-ben történő feldolgozásához (lásd a 8. szakaszt az érintettek tájékoztatásáról). |
| --- | --- |

—

és a 45/2001/EK rendelet 5. cikkének d) pontja: „az érintett ahhoz egyértelmű hozzájárulását adta”. A felhasználók adatai maguktól az érintettektől származnak, miután kifejezték hozzájárulásukat személyes adataiknak az EWRS-ben történő feldolgozásához (lásd a 8. szakaszt az érintettek tájékoztatásáról).

Az EWRS-ben az egyénekre vonatkozóan az érintkezés nyomon követéséhez szükséges adatok cseréje szempontjából a 95/46/EK irányelv 7. cikkének c), d) és e) pontjában megállapított feltételek a leginkább relevánsak (pl. a fertőzött személy elérhetősége, szállítás és a személy utazási útvonalával és szálláshelyeivel kapcsolatos egyéb adatok, meglátogatott személyekre és a fertőzésnek potenciálisan kitett személyekre vonatkozó információk) (11).

| — | A 95/46/EK irányelv 7. cikkének c) pontja: „az adatfeldolgozás az adatkezelőre vonatkozó jogi kötelezettség teljesítéséhez szükséges”. A fertőző betegségek megelőzésére és ellenőrzésére szolgáló korai figyelmeztető és gyorsreagáló rendszer létrehozásáról a 2119/98/EK határozat rendelkezik. E határozat előírja a tagállamoknak, hogy a fertőző betegségek által előidézett bizonyos eseményeket, amelyek veszélyt jelentenek vagy jelenthetnek a közegészségre, az EWRS-en keresztül jelenteniük kell (12). A jelentési kötelezettség az érintett tagállamban az illetékes hatóságok által hozott, az említett betegségek terjedésének megelőzésére és megfékezésére irányuló intézkedésekre is vonatkozik, ideértve a fertőzöttekkel való érintkezés nyomon követésére szolgáló intézkedések végrehajtását is a fertőzött, illetve a fertőzés által feltehetőleg veszélyeztetett személyek nyomon követése érdekében (13). |
| --- | --- |

—

A 95/46/EK irányelv 7. cikkének c) pontja: „az adatfeldolgozás az adatkezelőre vonatkozó jogi kötelezettség teljesítéséhez szükséges”. A fertőző betegségek megelőzésére és ellenőrzésére szolgáló korai figyelmeztető és gyorsreagáló rendszer létrehozásáról a 2119/98/EK határozat rendelkezik. E határozat előírja a tagállamoknak, hogy a fertőző betegségek által előidézett bizonyos eseményeket, amelyek veszélyt jelentenek vagy jelenthetnek a közegészségre, az EWRS-en keresztül jelenteniük kell (12). A jelentési kötelezettség az érintett tagállamban az illetékes hatóságok által hozott, az említett betegségek terjedésének megelőzésére és megfékezésére irányuló intézkedésekre is vonatkozik, ideértve a fertőzöttekkel való érintkezés nyomon követésére szolgáló intézkedések végrehajtását is a fertőzött, illetve a fertőzés által feltehetőleg veszélyeztetett személyek nyomon követése érdekében (13).

| — | A 95/46/EK irányelv 7. cikkének d) pontja: „feldolgozásuk az érintett létfontosságú érdekei védelméhez szükséges”. Elvileg az érintett tagállamok között a fertőzött személyek, valamint azon személyek személyes adatainak cseréjére, akiket a fertőzés közvetlen veszélye fenyeget, azért van szükség, hogy megfelelő ellátást, illetve kezelést kaphassanak, valamint az érintett személyek és általában az uniós polgárok egészségének védelme érdekében elszigetelés és karantén céljából lehetővé váljon felkutatásuk és azonosításuk. |
| --- | --- |

—

A 95/46/EK irányelv 7. cikkének d) pontja: „feldolgozásuk az érintett létfontosságú érdekei védelméhez szükséges”. Elvileg az érintett tagállamok között a fertőzött személyek, valamint azon személyek személyes adatainak cseréjére, akiket a fertőzés közvetlen veszélye fenyeget, azért van szükség, hogy megfelelő ellátást, illetve kezelést kaphassanak, valamint az érintett személyek és általában az uniós polgárok egészségének védelme érdekében elszigetelés és karantén céljából lehetővé váljon felkutatásuk és azonosításuk.

| — | A 95/46/EK irányelv 7. cikkének e) pontja: „az adatfeldolgozás közérdekből elvégzendő feladat végrehajtásához vagy az adatkezelőre, illetve az adatokról tudomást szerző harmadik félre ruházott hivatali hatáskör gyakorlásához szükséges”. Az EWRS olyan eszköz, amely a tagállamokat abban hivatott segíteni, hogy összehangolják az Unióban a súlyos fertőző betegségek megelőzésére és ellenőrzésére irányuló erőfeszítéseiket. Ezért a rendszert úgy dolgozták ki, hogy a közegészség védelme érdekében a tagállamokra ruházott közérdekű feladatok ellátását segítse. |
| --- | --- |

—

A 95/46/EK irányelv 7. cikkének e) pontja: „az adatfeldolgozás közérdekből elvégzendő feladat végrehajtásához vagy az adatkezelőre, illetve az adatokról tudomást szerző harmadik félre ruházott hivatali hatáskör gyakorlásához szükséges”. Az EWRS olyan eszköz, amely a tagállamokat abban hivatott segíteni, hogy összehangolják az Unióban a súlyos fertőző betegségek megelőzésére és ellenőrzésére irányuló erőfeszítéseiket. Ezért a rendszert úgy dolgozták ki, hogy a közegészség védelme érdekében a tagállamokra ruházott közérdekű feladatok ellátását segítse.

Ugyanezen közérdekű okok indokolttá tehetik a bizalmas egészségügyi adatok (pl. az egészségügyi veszélyt jelentő eseményre vonatkozó információk, a fertőzött és fertőzésnek potenciálisan kitett személyek egészségi állapotával kapcsolatos adatok) tagállamok általi feldolgozását az EWRS-ben. Bár a 95/46/EK irányelv 8. cikkének (1) bekezdése az ilyen adatok feldolgozását elvileg tiltja, az ilyen speciális adatok feldolgozása az ugyanezen irányelv 8. cikkének (3) bekezdésében biztosított mentesség hatálya alá tartozik, ha az adatok feldolgozása „megelőző egészségügyi, orvosi diagnosztikai célból, gondozás vagy feldolgozás alkalmazása vagy egészségügyi szolgáltatások igazgatása céljából szükséges, és ha az adatokat a nemzeti jog vagy az illetékes nemzeti testületek által meghatározott szakmai titoktartási kötelezettség alá eső egészségügyi szakember vagy azzal egyenértékű titoktartási kötelezettség alá eső más személy dolgozza fel”.

Alapvető közérdekből és a megfelelő garanciák nyújtása mellett a tagállamok nemzeti jogszabályai, illetve a tagállamok nemzeti adatvédelmi hatóságainak határozata alapján (14) további felmentések állapíthatók meg a személyes egészségügyi adatok feldolgozásának tilalma alól.

5.   KI KICSODA AZ EWRS-BEN? A KÖZÖS ADATKEZELÉS KÉRDÉSE

Az EWRS-t többfelhasználós rendszernek tervezték, amely megfelelő technikai eszközzel, többek között különböző strukturált kommunikációs csatornákkal kapcsolatot teremt az EGT-tagállamok illetékes közegészségügyi hatóságainál a kijelölt kapcsolattartó személyek (a továbbiakban: nemzeti EWRS-kapcsolattartó pontok), a Bizottság, az ECDC és korlátozott mértékben a WHO között.

Mindegyik EWRS-szereplő külön felhasználója a rendszernek, bár a megosztott információkhoz való hozzáférés a rendszerben már moduláltan történik a különböző felhasználói profilok és a „szelektív” kommunikációs csatornák létrehozása révén, amelyek megfelelő garanciákat jelentenek az alkalmazandó adatvédelmi szabályoknak való megfelelés biztosítására.

A rendszer két fő kommunikációs csatornából áll. Az első csatorna, az ún. „általános üzenetközvetítő” csatorna az adott tagállamban lehetővé teszi az illetékes egészségügyi hatóság számára, hogy eljuttassa az összes nemzeti EWRS-kapcsolattartó ponthoz, a Bizottsághoz, az ECDC-hez és a WHO-hoz az esetlegesen uniós vonatkozású fertőző betegségek okozta eseményekkel kapcsolatos információkat, amelyekre a 2119/98/EK határozatban előírt jelentési kötelezettségek vonatkoznak (15).

Alapvetően az azonosított vagy azonosítható természetes személyek semmilyen egészségügyi vagy más személyes adatát nem közvetítik az általános üzenetközvetítő csatornán. A rendszerbe különleges biztosítékokat vezettek be, hogy ezen a csatornán meg lehessen akadályozni a jogszerűtlen adatfeldolgozást (lásd a 7. szakaszt).

Ha azonban fertőző betegség által kiváltott, potenciálisan uniós vonatkozású esemény történik, szükségessé válhat az érintett tagállamok számára, közösen együttműködve, hogy érintkezést nyomon követő különleges intézkedéseket hajtsanak végre, hogy rátalálhassanak a fertőzött személyekre és a fertőzésnek kitett más személyekre, és ezáltal megakadályozhassák a súlyos betegségek elterjedését.

Az adatvédelmi szabályoknak való megfelelés biztosítása érdekében megfelelő biztosítékokat vezettek be, hogy az egyének érintkezést nyomon követő és egészségügyi adatait kizárólag az érintkezést nyomon követő adott eljárásban közvetlenül érintett tagállamokra korlátozzák, és a hálózat többi tagállama, a Bizottság és az ECDC ezekhez az adatokhoz ne férhessen hozzá (16).

Ebből a célból az EWRS-be ún. „szelektív üzenetközvetítő” csatornát építettek be, amely kizárólagos kommunikációs csatornát biztosít az érintkezést nyomon követő adott intézkedésben érintett tagállamok között.

A szelektív üzenetközvetítő csatornán keresztül személyes információk megosztásával az illetékes hatóságok a személyes adatok feldolgozása tekintetében az „adatkezelő” szerepét veszik át, így ők vállalják a felelősséget a feldolgozási tevékenységek jogszerűségéért, valamint a 95/46/EK irányelvet átültető alkalmazandó nemzeti jogszabályokban előírt adatvédelmi kötelezettségeknek való megfelelés biztosításáért.

Ki minősül „adatkezelőnek”?

A 95/46/EK irányelv alkalmazásában „adatkezelő” az a természetes vagy jogi személy, hatóság, intézmény vagy bármely más szerv, amely önállóan vagy másokkal együtt meghatározza a személyes adatok feldolgozásának céljait és módját (17).

A Bizottság és az ECDC felhasználói elvileg nem férnek hozzá a szelektív üzenetközvetítő csatornán megosztott személyes adatokhoz (18). Technikai okokból azonban az EWRS-ben a központi adattárolás végső soron a Bizottság mint rendszergazda és koordinátor feladata. Ebben a minőségében a Bizottság felelős az EWRS jogosult felhasználóinak azon személyes adatainak a nyilvántartásáért, tárolásáért és további feldolgozásáért, amelyek a rendszer működéséhez szükségesek.

Az EWRS ezért egyértelmű példa a közös adatkezelésre, amikor az adatvédelem felelőssége különböző szinteken megoszlik a Bizottság és a tagállamok között. Annál is inkább, mivel 2005 óta a Bizottság és a tagállamok adatkezelői minőségükben úgy döntöttek, hogy az EWRS informatikai alkalmazásának napi működtetését az ECDC-re ruházzák, amely ezt a feladatot a Bizottság nevében végzi. A 45/2001/EK rendelet 21. és 22. cikkében foglalt kötelezettségeknek megfelelően az átruházás következtében az ügynökség mint „feldolgozó” vállalja a felelősséget a rendszer keretében végzett adatfeldolgozási műveletek bizalmas jellegéért és biztonságáért.

Ki minősül feldolgozónak, és milyen kötelezettségei vannak?

A 45/2001/EK rendelet alkalmazásában „feldolgozó”: az a természetes vagy jogi személy, hatóság, intézmény vagy bármely más szerv, amely személyes adatokat dolgoz fel az adatkezelő nevében (19).

A rendelet előirányozza, hogy az adatkezelő – amennyiben az adatfeldolgozási műveletet az ő nevében végzik – olyan adatfeldolgozót válasszon, aki az adatbiztonsági célból megkövetelt műszaki és szervezeti biztonsági intézkedésekre vonatkozóan megfelelő garanciákat nyújt. Végső soron az intézkedéseknek való megfelelésért az adatkezelő felelős. A rendelet 21. és 22. cikkében előírt kötelezettségek azonban a feldolgozás bizalmas kezelése és biztonsága szempontjából a feldolgozóra is vonatkoznak (20).

6.   AZ ALKALMAZANDÓ ADATVÉDELMI ELVEK

A személyes adatok EWRS-en belüli feldolgozásának meg kell felelnie egy sor adatvédelmi elvnek, amelyet a 45/2001/EK rendelet és a 95/46/EK irányelv ír elő.

Adatkezelői minőségükben a Bizottság és a tagállamok illetékes hatóságainak a felelőssége az ezeknek az elveknek való megfelelés biztosítása minden egyes alkalommal, amikor az EWRS-en keresztül személyes adatokat dolgoznak fel. Az alapvető adatvédelmi elvek csoportja az alábbiakban kerül bemutatásra. Mindez nem sérti a vonatkozó jogi eszközökben előírt, további alkalmazandó adatvédelmi követelményeket, amelyekhez a jelen iránymutatás különböző szakaszai adnak útmutatást. Az EWRS-felhasználókat felkérik, hogy figyelmesen olvassák el az adatok érintettjeinek tájékoztatásáról szóló 8. szakaszt, valamint az érintettek hozzáférési és egyéb jogosultságáról szóló 9. szakaszt.

6.1.   A feldolgozás jogszerűségével és a célhoz kötöttséggel kapcsolatos elvek

Az adatkezelők gondoskodnak arról, hogy a személyes adatokat tisztességesen és jogszerűen dolgozzák fel. Ez az elv elsősorban arra utal, hogy a személyes adatok összegyűjtését és további feldolgozását törvényes alapokra kell helyezni (21). Másodsorban, személyes adatok gyűjtése csak meghatározott, egyértelmű és törvényes célból történhet, és további feldolgozása nem végezhető e célokkal összeférhetetlen módon (22).

6.2.   Az adatminőség elvei

Az adatkezelőknek biztosítaniuk kell, hogy a személyes adatok helyesek és relevánsak legyenek, valamint hogy mennyiségük ne legyen túlzott az adatgyűjtés céljához mérten. Ezenkívül az adatoknak pontosaknak és naprakészeknek kell lenniük (23).

6.3.   Az adatmegőrzés elvei

Az adatkezelők biztosítják, hogy a személyes adatokat olyan formában tárolják, amely csak az adatgyűjtés vagy további feldolgozás céljából szükséges időtartamra teszi lehetővé az érintett személyek azonosítását (24).

6.4.   A titkosság és az adatbiztonság elvei

Az adatkezelők biztosítják, hogy bármely, az adatkezelő vagy az adatfeldolgozó meghatalmazásával eljáró személy, beleértve magát az adatfeldolgozót is, aki a személyes adatokhoz hozzáféréssel rendelkezik, kizárólag az adatkezelő utasítása alapján dolgozza fel ezeket az adatokat (25). Az adatkezelőknek továbbá kötelességük megfelelő technikai és szervezési intézkedéseket végrehajtaniuk a személyes adatok védelme érdekében a véletlen vagy jogellenes megsemmisülés vagy elvesztés, megváltoztatás, nyilvánosságra hozatal vagy hozzáférés ellen, továbbá az adatfeldolgozás minden más jogellenes formája ellen (26).

A rendszer használatával összefüggésben a fenti elvek helyes és eredményes alkalmazása érdekében az EWRS-felhasználók számára különösen ajánlottak a következők:

annak biztosítására, hogy a feldolgozási műveletnek legyen jogalapja, az adatok egyértelmű és törvényes célból legyenek összegyűjtve, és további feldolgozásuk e célokkal összeférhetetlen módon ne legyen végezhető, minden egyes alkalommal, amikor az EWRS-felhasználók az EWRS-en keresztül személyes adatokat gyűjtenek vagy más módon feldolgoznak:

| — | esetenként felmérik, hogy indokolt-e a koordinált, érintkezést nyomon követő intézkedések végrehajtása, valamint ezt követően a kapcsolódó nyomon követési és egyéb személyes adatok megosztására az EWRS szelektív csatornájának aktiválása, tekintettel a betegség jellegére és a betegség további elterjedésének megakadályozása vagy megfékezése szempontjából az érintkezés nyomon követésének tudományosan bizonyított előnyeire, valamint figyelembe véve a tagállami egészségügyi hatóságok és a meglévő tudományos ügynökségek, azaz az ECDC és a WHO által biztosított kockázatelemzést, |
| --- | --- |

—

esetenként felmérik, hogy indokolt-e a koordinált, érintkezést nyomon követő intézkedések végrehajtása, valamint ezt követően a kapcsolódó nyomon követési és egyéb személyes adatok megosztására az EWRS szelektív csatornájának aktiválása, tekintettel a betegség jellegére és a betegség további elterjedésének megakadályozása vagy megfékezése szempontjából az érintkezés nyomon követésének tudományosan bizonyított előnyeire, valamint figyelembe véve a tagállami egészségügyi hatóságok és a meglévő tudományos ügynökségek, azaz az ECDC és a WHO által biztosított kockázatelemzést,

| — | az érintkezést nyomon követő vagy más személyes adatok megosztására ne használják az általános üzenetközvetítő csatornát. Külön gondoskodnak róla, hogy ilyen adatok ne kerüljenek általános üzeneteikbe, ezek mellékleteibe vagy bármilyen más formájú szövegekbe. Érintkezést nyomon követési célokra az általános üzenetközvetítő csatorna használata jogszerűtlen és aránytalan lenne, mivel a személyes adatok így olyan címzettekhez is eljutnának (ideértve a Bizottságot és az ECDC-t is), amelyek nem érintettek az adott eljárásban, és amelyeknek nem kell hozzáférniük ezekhez az adatokhoz, |
| --- | --- |

—

az érintkezést nyomon követő vagy más személyes adatok megosztására ne használják az általános üzenetközvetítő csatornát. Külön gondoskodnak róla, hogy ilyen adatok ne kerüljenek általános üzeneteikbe, ezek mellékleteibe vagy bármilyen más formájú szövegekbe. Érintkezést nyomon követési célokra az általános üzenetközvetítő csatorna használata jogszerűtlen és aránytalan lenne, mivel a személyes adatok így olyan címzettekhez is eljutnának (ideértve a Bizottságot és az ECDC-t is), amelyek nem érintettek az adott eljárásban, és amelyeknek nem kell hozzáférniük ezekhez az adatokhoz,

| — | a szelektív mód használatakor a „szükséges ismeret” megközelítését alkalmazzák, és a személyes adatokat tartalmazó szelektív üzenetek címzettjeként kizárólag azokat a tagállami hatóságokat választják ki, amelyeknek együtt kell működniük az adott, érintkezést nyomon követő eljárásban. |
| --- | --- |

—

a szelektív mód használatakor a „szükséges ismeret” megközelítését alkalmazzák, és a személyes adatokat tartalmazó szelektív üzenetek címzettjeként kizárólag azokat a tagállami hatóságokat választják ki, amelyeknek együtt kell működniük az adott, érintkezést nyomon követő eljárásban.

Az EWRS-felhasználóknak különösen elővigyázatosaknak kell lenniük, amikor a szelektív üzenetközvetítő csatornán egy azonosított vagy azonosítható személy – pl. fertőzött vagy potenciálisan fertőzött személyek, akik elérhetőségeit vagy más személyes információit ezzel egy időben az EWRS-en keresztül közzéteszik – egészségi állapotáról bizalmas adatokat közölnek, nehogy az érintett személy közvetlenül vagy közvetetten azonosítható legyen. Ilyen esetben minden fent említett ajánlás továbbra is alkalmazandó; sőt az EWRS-felhasználóknak emlékezniük kell, hogy bizalmas adatok megosztása a 95/46/EK irányelv értelmében csak nagyon korlátozott körülmények között lehetséges. Így különösen (27):

| — | a személy, akinek az adatait összegyűjtik, egyértelműen beleegyezetett az adatok feldolgozásába (a 95/46/EK irányelv 8. cikke (2) bekezdésének a) pontja). Az egészségügyi vészhelyzetek esetén szükséges gyors beavatkozás igénye miatt azonban lehetetlenség lehet az érintetteket ellátni minden olyan információval, amelyre szükségük lehet a beleegyezés megadásához (lásd az adatok érintettjeinek tájékoztatásáról szóló 8. szakaszt). Ezenkívül az adatok összegyűjtésekor nem mindig ismert, hogy végül azokat közzéteszik-e az EWRS-en keresztül, |
| --- | --- |

—

a személy, akinek az adatait összegyűjtik, egyértelműen beleegyezetett az adatok feldolgozásába (a 95/46/EK irányelv 8. cikke (2) bekezdésének a) pontja). Az egészségügyi vészhelyzetek esetén szükséges gyors beavatkozás igénye miatt azonban lehetetlenség lehet az érintetteket ellátni minden olyan információval, amelyre szükségük lehet a beleegyezés megadásához (lásd az adatok érintettjeinek tájékoztatásáról szóló 8. szakaszt). Ezenkívül az adatok összegyűjtésekor nem mindig ismert, hogy végül azokat közzéteszik-e az EWRS-en keresztül,

| — | ha az érintett nem egyezik bele, az egészségügyi adatok feldolgozása csak akkor tekinthető jogszerűnek, ha az „megelőző egészségügyi, orvosi diagnosztikai célból, gondozás vagy kezelés alkalmazása vagy egészségügyi szolgáltatások igazgatása céljából” szükséges, feltéve, ha az adatokat szakmai titoktartási kötelezettség alá eső egészségügyi szakember vagy azzal egyenértékű titoktartási kötelezettség alá eső más személy dolgozza fel (95/46/EK irányelv 8. cikkének (3) bekezdése). Más szóval minden egyes alkalommal, amikor bizalmas egészségügyi adatokat tartalmazó szelektív üzenetet küldenek más tagállamokbeli címzetteknek, az EWRS-felhasználóknak fel kell mérniük, hogy az adatok közzététele mindenképpen szükséges-e ahhoz, hogy az érintett tagállamokban az illetékes hatóságok végre tudjanak hajtani egyedi intézkedéseket az egyik fent említett célból. Az EWRS-felhasználóknak arra is ügyelniük kell, hogy a 95/46/EK irányelvet átültető nemzeti jogszabályaik vagy nemzeti adatvédelmi hatóságaik az egészségügyi adatok feldolgozásához további indokokat írhatnak elő (28). |
| --- | --- |

—

ha az érintett nem egyezik bele, az egészségügyi adatok feldolgozása csak akkor tekinthető jogszerűnek, ha az „megelőző egészségügyi, orvosi diagnosztikai célból, gondozás vagy kezelés alkalmazása vagy egészségügyi szolgáltatások igazgatása céljából” szükséges, feltéve, ha az adatokat szakmai titoktartási kötelezettség alá eső egészségügyi szakember vagy azzal egyenértékű titoktartási kötelezettség alá eső más személy dolgozza fel (95/46/EK irányelv 8. cikkének (3) bekezdése). Más szóval minden egyes alkalommal, amikor bizalmas egészségügyi adatokat tartalmazó szelektív üzenetet küldenek más tagállamokbeli címzetteknek, az EWRS-felhasználóknak fel kell mérniük, hogy az adatok közzététele mindenképpen szükséges-e ahhoz, hogy az érintett tagállamokban az illetékes hatóságok végre tudjanak hajtani egyedi intézkedéseket az egyik fent említett célból. Az EWRS-felhasználóknak arra is ügyelniük kell, hogy a 95/46/EK irányelvet átültető nemzeti jogszabályaik vagy nemzeti adatvédelmi hatóságaik az egészségügyi adatok feldolgozásához további indokokat írhatnak elő (28).

A rendszeren keresztül megosztott személyes adatok minőségének biztosítása érdekében és különösen szelektív üzenet közzététele előtt az EWRS-felhasználóknak figyelembe kell venniük a következőt:

| — | a megosztani kívánt személyes adatok feltétlenül szükségesek-e az érintkezést nyomon követő eljárás hatékony lebonyolításához. Vagyis az üzenetet közzétevő illetékes hatóság csak olyan személyes adatokat bocsát a többi érintett tagállam hatósága(i) rendelkezésére, amelyek a fertőzött vagy veszélyeztetett személyek egyértelmű beazonosításához szükségesek. Az érintkezés nyomon követése céljából megosztható személyes adatok indikatív listáját, amely a 2009/547/EK határozat mellékletét képezi, nem lehet úgy tekinteni, mint mindenre kiterjedő és feltétel nélküli engedélyt az ilyen kategóriájú adatok feldolgozására. Ugyanakkor a mellékletben fel nem sorolt személyes adatok feldolgozása tekintetében különösen körültekintően kell eljárni, mert a közzététel valószínűleg nem szükséges és ésszerűtlen. Ehelyett inkább esetenként kell felmérni, hogy egy adott személyes adat bevonása feltétlenül szükséges-e az érintkezést nyomon követő adott eljáráshoz. |
| --- | --- |

—

a megosztani kívánt személyes adatok feltétlenül szükségesek-e az érintkezést nyomon követő eljárás hatékony lebonyolításához. Vagyis az üzenetet közzétevő illetékes hatóság csak olyan személyes adatokat bocsát a többi érintett tagállam hatósága(i) rendelkezésére, amelyek a fertőzött vagy veszélyeztetett személyek egyértelmű beazonosításához szükségesek. Az érintkezés nyomon követése céljából megosztható személyes adatok indikatív listáját, amely a 2009/547/EK határozat mellékletét képezi, nem lehet úgy tekinteni, mint mindenre kiterjedő és feltétel nélküli engedélyt az ilyen kategóriájú adatok feldolgozására. Ugyanakkor a mellékletben fel nem sorolt személyes adatok feldolgozása tekintetében különösen körültekintően kell eljárni, mert a közzététel valószínűleg nem szükséges és ésszerűtlen. Ehelyett inkább esetenként kell felmérni, hogy egy adott személyes adat bevonása feltétlenül szükséges-e az érintkezést nyomon követő adott eljáráshoz.

A személyes adatok további feldolgozása és tárolása az EWRS-en kívül:

különösen fontos megjegyezni, hogy a 95/46/EK irányelvet átültető nemzeti adatvédelmi jogszabályok a rendszeren át szerzett személyes adatok EWRS-en kívüli tárolására és további feldolgozására is alkalmazandók. Ez például akkor fordulhat elő, amikor a rendszerben központilag tárolt személyes adatokat a felhasználók számítógépén helyileg vagy nemzeti adatbázisokban tárolják; vagy amikor ezeket az adatokat az EWRS-en belüli feldolgozásukért felelős illetékes hatóság más hatóságokhoz vagy harmadik felekhez továbbítja. Ilyen esetekben az EWRS-felhasználóknak a következőkre kell emlékezniük:

| — | az EWRS-en kívüli tárolás és további feldolgozás nem lehet összeférhetetlen az eredeti céllal, amelyből kifolyólag az adatokat összegyűjtötték és megosztották az EWRS-en belül, |
| --- | --- |

—

az EWRS-en kívüli tárolás és további feldolgozás nem lehet összeférhetetlen az eredeti céllal, amelyből kifolyólag az adatokat összegyűjtötték és megosztották az EWRS-en belül,

| — | a további feldolgozásnak a releváns nemzeti adatvédelmi jogszabályokban jogalappal kell rendelkeznie; szükségesnek, megfelelőnek és relevánsnak kell lennie, és nem lehet túlzott az EWRS-hez való összegyűjtés eredeti céljához mérten, |
| --- | --- |

—

a további feldolgozásnak a releváns nemzeti adatvédelmi jogszabályokban jogalappal kell rendelkeznie; szükségesnek, megfelelőnek és relevánsnak kell lennie, és nem lehet túlzott az EWRS-hez való összegyűjtés eredeti céljához mérten,

| — | az adatokat naprakészen kell tartani, és ha a további feldolgozás céljából már nem szükségesek, törölni kell őket, |
| --- | --- |

—

az adatokat naprakészen kell tartani, és ha a további feldolgozás céljából már nem szükségesek, törölni kell őket,

| — | amikor az EWRS-ből harmadik fél számára történő közlés céljából nyernek ki adatokat, az adatkezelőnek értesíteni kell az érintetteket ezen körülményről, ezzel biztosítva a tisztességes adatfeldolgozást, kivéve, ha az értesítés lehetetlennek bizonyul vagy aránytalanul nagy erőfeszítést igényel, illetve ha a közlést jogszabály kifejezetten előírja (lásd a 95/46/EK irányelv 11. cikkének (2) bekezdését). Figyelembe véve, hogy előállhat olyan eset, amikor a közlést csak az egyik érintett tagállam jogszabályai írják elő, és ezt nem ismerik széles körben, törekedni kell a tájékoztatásra még akkor is, ha a közlést jogszabály kifejezetten előírja. |
| --- | --- |

—

amikor az EWRS-ből harmadik fél számára történő közlés céljából nyernek ki adatokat, az adatkezelőnek értesíteni kell az érintetteket ezen körülményről, ezzel biztosítva a tisztességes adatfeldolgozást, kivéve, ha az értesítés lehetetlennek bizonyul vagy aránytalanul nagy erőfeszítést igényel, illetve ha a közlést jogszabály kifejezetten előírja (lásd a 95/46/EK irányelv 11. cikkének (2) bekezdését). Figyelembe véve, hogy előállhat olyan eset, amikor a közlést csak az egyik érintett tagállam jogszabályai írják elő, és ezt nem ismerik széles körben, törekedni kell a tájékoztatásra még akkor is, ha a közlést jogszabály kifejezetten előírja.

7.   ADATVÉDELMI SZEMPONTOKKAL ÖSSZEEGYEZTETHETŐ KÖRNYEZET

Az EWRS-be több olyan tulajdonság beépült már, amely segíti a 6. szakaszban leírt adatvédelmi elveknek való megfelelést, és arra ösztönzi az EWRS-felhasználókat, hogy a rendszer minden egyes alkalmazásakor mérjék fel az adatvédelmi szempontokat. Például:

| — | az EWRS-üzenetek áttekintő oldalán jól látható figyelmeztetés van feltüntetve, amely tájékoztatja a felhasználókat, hogy az általános üzenetközvetítő csatorna rendeltetése nem az érintkezés nyomon követése vagy más személyes adatok közlése, mivel ennek a csatornának a használata azt eredményezheti, hogy az adatok szükségtelenül illetéktelen címzettek birtokába juthatnak, |
| --- | --- |

—

az EWRS-üzenetek áttekintő oldalán jól látható figyelmeztetés van feltüntetve, amely tájékoztatja a felhasználókat, hogy az általános üzenetközvetítő csatorna rendeltetése nem az érintkezés nyomon követése vagy más személyes adatok közlése, mivel ennek a csatornának a használata azt eredményezheti, hogy az adatok szükségtelenül illetéktelen címzettek birtokába juthatnak,

| — | a rendszeren belül megosztott információkhoz való hozzáférés különböző felhasználói profilok és szelektív kommunikációs csatornák létrehozásával van modulálva, amelyek megfelelő biztosítékot nyújtanak az adatvédelmi szabályoknak való megfelelés biztosításához, |
| --- | --- |

—

a rendszeren belül megosztott információkhoz való hozzáférés különböző felhasználói profilok és szelektív kommunikációs csatornák létrehozásával van modulálva, amelyek megfelelő biztosítékot nyújtanak az adatvédelmi szabályoknak való megfelelés biztosításához,

| — | az EWRS szelektív üzenetközvetítő csatorna kifejezetten külön kommunikációs csatornát biztosít a személyes adatok megosztására kizárólag az érintett tagállamok között. A rendszerbe beépítettek egy alapértelmezett opciót, amely automatikusan kizárja a Bizottságot és az ECDC-t a személyes adatokat tartalmazó szeletív üzenetek lehetséges címzettjei közül (29), |
| --- | --- |

—

az EWRS szelektív üzenetközvetítő csatorna kifejezetten külön kommunikációs csatornát biztosít a személyes adatok megosztására kizárólag az érintett tagállamok között. A rendszerbe beépítettek egy alapértelmezett opciót, amely automatikusan kizárja a Bizottságot és az ECDC-t a személyes adatokat tartalmazó szeletív üzenetek lehetséges címzettjei közül (29),

| — | a rendszer a közzététel után 12 hónappal automatikusan töröl minden olyan szelektív üzenetet, amely személyes információkat tartalmaz (további információk: az adatmegőrzésről szóló 11. szakasz), |
| --- | --- |

—

a rendszer a közzététel után 12 hónappal automatikusan töröl minden olyan szelektív üzenetet, amely személyes információkat tartalmaz (további információk: az adatmegőrzésről szóló 11. szakasz),

| — | a rendszernek van egy olyan funkciója, amely segítségével a felhasználók bármikor közvetlenül helyesbíthetik vagy törölhetik a pontatlan, elavult, már nem szükséges vagy az adatvédelmi követelményeknek más módon nem megfelelő, személyes információkat tartalmazó szelektív üzeneteket. A rendszer automatikusan értesíti az adott szelektív információcserében érintett többi EWRS-felhasználót, hogy az üzenetet törölték, vagy tartalmát helyesbítették, hogy az adatvédelmi szabályoknak megfeleljenek, |
| --- | --- |

—

a rendszernek van egy olyan funkciója, amely segítségével a felhasználók bármikor közvetlenül helyesbíthetik vagy törölhetik a pontatlan, elavult, már nem szükséges vagy az adatvédelmi követelményeknek más módon nem megfelelő, személyes információkat tartalmazó szelektív üzeneteket. A rendszer automatikusan értesíti az adott szelektív információcserében érintett többi EWRS-felhasználót, hogy az üzenetet törölték, vagy tartalmát helyesbítették, hogy az adatvédelmi szabályoknak megfeleljenek,

| — | a szelektív csatornán belül külön mechanizmust alakítottak ki arra, hogy az adott információcserében érintett nemzeti hatóságok a hozzáférésről, a helyesbítésről és az érintettek törlési kérelméről kommunikálhassanak és együttműködhessenek egymással. |
| --- | --- |

—

a szelektív csatornán belül külön mechanizmust alakítottak ki arra, hogy az adott információcserében érintett nemzeti hatóságok a hozzáférésről, a helyesbítésről és az érintettek törlési kérelméről kommunikálhassanak és együttműködhessenek egymással.

Középtávon továbbá a tervek szerint az EWRS-alkalmazáson belülről elérhető képzési modult integrálják, hogy az EWRS-felhasználók részletes magyarázatot kaphassanak adatvédelmi szempontból a rendszer működéséről. Az adatvédelmi szabályoknak való megfelelés fokozására irányuló különböző funkciók használatát gyakorlati példákon keresztül fogják bemutatni.

A Bizottságnak szándékában áll együttműködni a tagállamokkal annak biztosítása érdekében, hogy a „beépített adatvédelem” koncepciója rögtön az elején tájékoztasson az EWRS ilyen és minden más későbbi fejleményeiről (30), valamint hogy kellőképpen figyelembe vegyék a szükségszerűség, arányosság, célhoz kötöttség és adatminimalizálás elvét az olyan döntések meghozatalakor, hogy milyen információkat osszanak meg az EWRS-en, kivel és milyen körülmények között.

8.   AZ ADATOK ÉRINTETTJEINEK TÁJÉKOZTATÁSA

Az EU adatvédelmi jogi keretén belüli egyik legfőbb követelmény az, hogy az adatkezelő az érintettek személyes adatait feldolgozó műveletekről köteles egyértelmű információkkal ellátni őket.

Az EWRS-en belüli koordinációs szerepével összhangban, valamint a fenti kötelezettség teljesítése érdekében (31) a Bizottság egyértelmű és átfogó adatvédelmi nyilatkozatot tett közzé az EWRS-nek szentelt honlapján, tekintettel a Bizottság saját felelőssége alatt végzett feldolgozási műveleteire, valamint az illetékes hatóságok által kifejezetten az érintkezést nyomon követő tevékenységekkel összefüggésben végzett műveletekre.

Az érintetteknek nyújtott információkkal kapcsolatos felelősség azonban az EWRS-en belüli feldolgozási műveleteik kapcsán a tagállamok illetékes hatóságait mint adatkezelőket is terheli.

A EWRS-t használó nemzeti illetékes hatóságoknak milyen „információkat” kell az érintettek rendelkezésére bocsátani?

Amikor közvetlenül az érintettől gyűjtenek be adatokat, a 95/46/EK irányelv 10. cikke előírja, hogy az adatkezelőnek vagy képviselőjének legalább az alábbiakról tájékoztatnia kell az érintettet, akitől a rá vonatkozó adatokat gyűjtik, kivéve, ha az érintett már rendelkezik ezen információkkal:

| a) | az adatkezelő, vagy ha van ilyen, képviselőjének személye; |
| --- | --- |

a)

az adatkezelő, vagy ha van ilyen, képviselőjének személye;

| b) | az adatfeldolgozás célja, amelyre az adatokat szánják; |
| --- | --- |

b)

az adatfeldolgozás célja, amelyre az adatokat szánják;

| c) | további információk, mint például:






  — | az adatok címzettjei, illetve a címzettek kategóriái, |
| --- | --- | --- |

c)

további információk, mint például:

—

az adatok címzettjei, illetve a címzettek kategóriái,

| — | hogy a kérdések megválaszolása kötelező-e vagy önkéntes, továbbá a válaszadás elmulasztásának lehetséges következményei, |
| --- | --- |

—

hogy a kérdések megválaszolása kötelező-e vagy önkéntes, továbbá a válaszadás elmulasztásának lehetséges következményei,

| — | betekintési jog és az érintettre vonatkozó adatok helyesbítéséhez való jog, |
| --- | --- |

—

betekintési jog és az érintettre vonatkozó adatok helyesbítéséhez való jog,

amennyiben e további információk, tekintettel az adatgyűjtés sajátos körülményeire, az érintett vonatkozásában a tisztességes adatfeldolgozás biztosításához szükségesek.

A 95/46/EK irányelv 11. cikke felsorolja, hogy az adatkezelőnek legalább milyen adatokat kell a rendelkezésre bocsátania akkor, ha az adatokat nem az érintettől szerezték be. Ezeket az információkat a személyes adatok felvételekor, vagy ha az adatokat harmadik félhez szándékoznak továbbítani, legkésőbb az adatok első közlésekor kell megadni (32).

A fenti rendelkezésekből adódik, hogy amikor a személyes adatokat egyénektől gyűjtik be (vagy legkésőbb akkor, amikor az adatokat az EWRS-en keresztül először közlik), a 2119/98/EK határozat és végrehajtási szabályai értelmében bejelentett eseményekkel kapcsolatban a közegészség védelméhez szükséges intézkedések elfogadása céljából a nemzeti illetékes hatóságoknak olyan jogi nyilatkozatot kell közvetlenül az érintettek rendelkezésére bocsátani, amely tartalmazza a 95/46/EK irányelv 10. és 11. cikkében felsorolt információkat. A nyilatkozatnak röviden utalnia kell az EWRS-re, valamint tartalmaznia kell az illetékes hatóságok nemzeti honlapján a releváns dokumentumokhoz és adatvédelmi nyilatkozatokhoz, valamint a Bizottság EWRS-nek szentelt honlapjához vezető internetes linket.

A jogi nyilatkozatban rendelkezésre bocsátandó információk pontos részletei tagállamonként jelentősen eltérhetnek. Egyes nemzeti jogszabályok több kötelezettséget rónak az olyan kiegészítő információkat rendelkezésre bocsátó adatkezelőkre, mint pl. az érintettek jogorvoslati jogairól, az adattárolási és adatmegőrzési időszakról, az adatbiztonsági intézkedésekről stb. szóló információk.

Az egészségügyi vészhelyzetekben a gyors beavatkozás szükségessége miatt – amikor az adatokat nem az érintettől szerezték be – lehetetlen értesíteni az érintetteket személyes adataik feldolgozásának céljáról. Ezzel összefüggésben a 95/46/EK irányelv 11. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az érintettek tájékoztatáshoz való joga korlátozható, „ha a kérdéses információk rendelkezésre bocsátása lehetetlennek bizonyul vagy aránytalanul nagy erőfeszítést igényel, illetve ha a rögzítést vagy a közlést jogszabály kifejezetten előírja. Ezekben az esetekben a tagállamoknak garantálniuk kell a megfelelő biztosítékokat.”

Ennél általánosabban meg kell jegyezni, hogy a 95/46/EK irányelvet átültető nemzeti adatvédelmi jogszabályok értelmében külön korlátozni lehet az érintettek tájékoztatási jogát (33). Minden ilyen országspecifikus korlátozást az érintetteknek nyújtott adatvédelmi értesítésben vagy az illetékes hatóságok nemzeti honlapján közzétett adatvédelmi nyilatkozatban egyértelműen meg kell említeni.

Azt, hogy ezeket az információkat milyen formában és pontosan hogyan juttatják el az érintettekhez, a tagállamok nemzeti illetékes hatóságai döntik el. Mivel a legtöbb illetékes hatóság az EWRS-en belüli információcserén kívül más feldolgozási műveleteket hajt végre, az egyének tájékoztatásának módja adott esetben megegyezhet a nemzeti jogszabályok értelmében más feldolgozási műveletek számára hasonló információk esetében alkalmazott módszerrel. Ajánlott továbbá, hogy az illetékes hatóságok aktualizálják vagy kiegészítsék adatvédelmi politikáikat vagy nyilatkozataikat – ha a nemzeti honlapjukon már van ilyen – egy külön hivatkozással arról, hogy az EWRS-en személyes adatokat osztanak meg.

A fenti okoknál fogva elengedhetetlenül fontos, hogy amikor a tagállamokban az illetékes hatóságok a 95/46/EK irányelv 10. és 11. cikke értelmében standard jogi és adatvédelmi nyilatkozatokat dolgoznak ki, konzultáljanak nemzeti adatvédelmi hatóságaikkal.

9.   A SZEMÉLYES ADATOKHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉS ÉS AZ ÉRINTETTEK EGYÉB JOGAI

Az előző 8. szakaszban megvizsgált, az érintetteknek nyújtott információkról szóló adatvédelmi követelmények végső soron a személyes adatokat feldolgozó műveletek átláthatóságát hivatottak biztosítani. Az átláthatóság az alapvető célja az uniós adatvédelmi jogszabályokban előírt, az érintettek hozzáférési jogairól szóló rendelkezéseknek is (34).

Milyen „adathozzáférési jogaik” vannak az érintetteknek?

Az adatkezelőknek minden érintettnek jogot kell biztosítaniuk ahhoz, hogy túl nagy késedelem és költségek nélkül megerősítést kaphassanak arról, hogy a velük kapcsolatos személyes adatokat feldolgozták-e vagy sem, valamint tájékoztatniuk kell őket a feldolgozás céljáról és az adatok címzettjeinek kilétéről.

Az adatkezelőknek ahhoz is jogot kell biztosítaniuk az érintetteknek, hogy értesülhessenek az olyan adatok helyesbítéséről, törléséről vagy zárolásáról, amelyek nem felelnek meg az alkalmazandó adatvédelmi jogszabályoknak, például mert az adatok hiányosak vagy pontatlanok.

Végül az adatkezelőknek értesíteniük kell az adatokról tudomást szerző harmadik feleket az érintettek jogszerű kérésére végzett minden helyesbítésről, törlésről vagy zárolásról, hacsak ez lehetetlennek nem bizonyul, vagy aránytalanul nagy erőfeszítést nem igényel.

Adatkezelői minőségükben a Bizottság és a tagállamok közös felelősséggel bírnak az EWRS-ben feldolgozott személyes adatok helyesbítéseit, zárolását, törlését és az ezekhez való hozzáférés jogát illetően, az alábbi feltételek szerint.

A Bizottság felelőssége alá tartozik az, hogy hozzáférést biztosítson a nemzeti EWRS-kapcsolattartó pontok személyes adataihoz, és foglalkozzon a kapcsolódó helyesbítési, zárolási és törlési kérésekkel. A nemzeti kapcsolattartó pontokat felkérik, hogy további információkért arról, hogy érintettként hogyan gyakorolják jogaikat, olvassák el a Bizottság EWRS-honlapján az átfogó adatvédelmi nyilatkozat külön záradékát (35).

Az EWRS-felhasználók arról is értesülnek, hogy olyan új funkciót alakítottak ki a rendszerben, amely segítségével közvetlenül módosíthatják személyes adataikat. Azokat az adatmezőket azonban, amelyek alapján egy adott EWRS-fiók azonosítható (a felhasználó hiteles e-mail címe, fióktípus stb.), maguk a felhasználók nem változtathatják meg, hogy jogosulatlan felhasználók ne férhessenek hozzá a rendszerhez. Ezért az adatmezőkre irányuló minden módosítási kérést a Bizottság adatkezelőjéhez kell intézni, mint ahogyan ez a Bizottság EWRS-honlapján az átfogó adatvédelmi nyilatkozatban olvasható.

Az érintetteknek az érintkezés nyomon követésével, egészségi állapottal vagy a tagállamok között az EWRS-en keresztül megosztott más személyes adattal kapcsolatos kérelmeinek feldolgozása az adott szelektív információcserében érintett egyes illetékes hatóságok feladata. Ezt a feladatot a 95/46/EK irányelvet átültető nemzeti adatvédelmi jogszabályok releváns rendelkezései szabályozzák.

Meg kell azonban jegyezni, hogy a 95/46/EK irányelvet átültető nemzeti adatvédelmi jogszabályok értelmében külön korlátozni lehet az érintettek adathozzáférési, adathelyesbítési, adattörlési és adatzárolási jogát (36). Minden ilyen korlátozást az érintetteknek nyújtott adatvédelmi értesítésben vagy az illetékes hatóságok nemzeti honlapján közzétett adatvédelmi nyilatkozatban egyértelműen meg kell említeni. Az EWRS kapcsolattartó pontjainak ezért célszerű kapcsolatba lépnie nemzeti adatvédelmi hatóságaikkal, hogy erről több információhoz juthassanak.

Az EWRS összetettsége, amennyiben számos felhasználó közös feldolgozási műveletekben vesz részt, az érintettek adathozzáférési jogával kapcsolatban egyértelmű és egyszerű megközelítést tesz szükségessé, mivel az érintettek nem ismerik a rendszer működését, és meg kell teremteni a feltételeket ahhoz, hogy hatékonyan élhessenek jogaikkal.

A javasolt megközelítés az lenne, hogy ha az érintett szerint az EWRS-en belül személyes adatai fel vannak dolgozva, és szeretne ezekhez az adatokhoz hozzáférni, vagy ezeket törölni vagy helyesbíteni, az érintettnek biztosítani kell, hogy fordulhasson bármely nemzeti illetékes hatósághoz, amellyel kapcsolatban állt, és/vagy amely közegészségügyi kockázattal járó adott eseménnyel kapcsolatban adatait begyűjtötte (pl. mind az érintett állampolgársága szerinti hatóság, mind az esemény idején a személy tartózkodási helye szerinti hatóság), valamint bármely más, az érintkezést nyomon követő intézkedések végrehajtásával kapcsolatos adott információcserében érdekelt hatósághoz.

Az érintett információcserében részt vevő egyetlen illetékes hatóság sem tagadhatja meg a hozzáférési, helyesbítési és törlési jogok gyakorlását arra hivatkozva, hogy nem ő vitte fel az adatokat az EWRS-be, vagy hogy az érintettnek egy másik illetékes hatósághoz kell fordulnia. Ha az érintett kérelme nem ahhoz az illetékes hatósághoz érkezik, amely a szelektív közvetítőcsatornán keresztül az eredeti információkat közzétette, a befogadó hatóságnak a 7. szakaszban említett külön mechanizmuson keresztül továbbítania kell a kérelmet ahhoz az illetékes hatósághoz, amely az eredeti üzenetet közzétette, és a kérelemről ő fog dönteni.

A döntés meghozatala előtt az információkat a rendszerben közzétevő illetékes hatóság adott esetben a 7. szakaszban említett külön mechanizmuson keresztül kapcsolatba léphet egy másik illetékes hatósággal, amely részt vett az információcserében, vagy más módon érdekelt az érintett kérelmében.

Az érintetteket tájékoztatni kell arról is, hogy amennyiben nem elégedettek a kapott válasszal, az információcserében részt vevő másik illetékes hatóságot is felkereshetik. Mindenesetre az érintetteknek jogukban áll panaszt tenni az általuk a legjobbnak ítélt egyik ilyen illetékes hatóság nemzeti adatvédelmi hatóságánál. Szükség esetén a nemzeti adatvédelmi hatóságoknak együtt kell működniük a panasz kezelése érdekében (95/46/EK irányelv 28. cikke).

Végül az EDPS által a véleményében tett külön ajánlás következtében a Bizottság az EWRS-en belül adatvédelmi megfelelési okokból új funkciót vezetett be a pontatlan, elavult, már nem szükséges vagy az adatvédelmi követelményeknek más módon nem megfelelő személyes információkat tartalmazó szelektív üzenetek online helyesbítésének és törlésének lehetővé tételére.

10.   ADATBIZTONSÁG

A rendszerhez csak a Bizottság és az ECDC jogosult felhasználói és a hivatalosan kinevezett EWRS nemzeti kapcsolattartó pontok férhetnek hozzá. A hozzáférés biztonságos és személyre szabott felhasználói fiókkal és jelszóval védett.

Az EWRS-ben a személyes adatok kezelési eljárásai a 45/2001/EK rendelet 21. és 22. cikkében előírt követelményeket követik.

11.   ADATMEGŐRZÉS

A 45/2001/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének e) pontjában és a 95/46/EK irányelv 6. cikke (1) bekezdésének e) pontjában foglalt adatvédelmi követelmények értelmében a rendszer az üzenetek közzététele után 12 hónappal automatikusan töröl minden olyan szelektív üzenetet, amely személyes adatot tartalmaz.

Ez a biztosíték, amely a rendszer tervezésének szerves része, azonban nem mentesíti az EWRS-felhasználókat az alól, hogy még az alapértelmezett egyéves időszak előtt eltávolítsák a rendszerből azokat a személyes adatokat, amelyek már nem szükségesek, mivel a szelektív üzenetközvetítő csatornán belül a saját feldolgozási műveleteikért kizárólag ők felelősek.

Ebből a célból a Bizottság új funkciót vezetett be az EWRS-be, amellyel a felhasználók bármikor közvetlenül törölhetik azokat a szeletív üzeneteket, amelyek már szükségtelen személyes adatokat tartalmaznak.

Végül meg kell említeni, hogy a nemzeti illetékes hatóságok felelősek azért, hogy megfeleljenek a 95/46/EK irányelvet átültető releváns jogszabályban előírt, a személyes adatok megőrzéséről szóló adatvédelmi szabályoknak. A rendszerben tárolt személyes információk egy év utáni automatikus törlése nem akadályozza meg azt, hogy az EWRS-felhasználók ugyanazokat az információkat az EWRS-en kívül különböző (pl. hosszabb) időszakok alatt tárolják, feltéve, hogy mindez megfelel a nemzeti adatvédelmi jogszabályokból származó kötelezettségeknek, és a nemzeti jogszabályokban előírt időszakok összeegyeztethetőek a 95/46/EK irányelv 6. cikke (1) bekezdésének e) pontjával.

12.   EGYÜTTMŰKÖDÉS A NEMZETI ADATVÉDELMI HATÓSÁGOKKAL

Az illetékes hatóságokat arra ösztönzik, hogy kérjék ki nemzeti adatvédelmi hatóságaik tanácsát, különösen akkor, amikor az ezen iránymutatásokban nem tárgyalt adatvédelmi kérdésekkel állnak szemben.

Az illetékes hatóságoknak azzal is tisztában kell lenniük, hogy a 95/46/EK irányelvet átültető nemzeti jogszabályok értelmében szükség lehet arra, hogy nemzeti adatvédelmi hatóságukat tájékoztassák az EWRS-en belüli adatfeldolgozási tevékenységeikről. Bizonyos tagállamokban még a nemzeti adatvédelmi hatóságok előzetes engedélyére is szükség lehet.

---

(1)  Az ECDC a Bizottságot az EWRS-alkalmazás üzemeltetésében is támogatja. Ezt a feladatot az ECDC számára az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ létrehozásáról szóló, 2004. április 21-i 851/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, pontosabban annak 8. cikke jelölte ki (HL L 142., 2004.4.30., 1. o.).

(2)  Http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/edps/EDPS.

(3)  A fertőző betegségek kategóriái, amelyekkel a hálózat foglalkozik, a 2119/98/EK határozat mellékletében felsoroltakra korlátozódnak.

(4)  A 95/46/EK irányelv 2. cikkének a) pontja és a 45/2001/EK rendelet 2. cikkének a) pontja.

(5)  A 2119/98/EK határozat 4. cikke.

(6)  A 2000/57/EK határozat I. melléklete az EWRS-ben jelentendő „esemény” meghatározásáról.

(7)  A 2119/98/EK határozat 6. cikke.

(8)  A 2009/547/EK bizottsági határozattal a 2000/57/EK határozatba bevezetett módosítások eredménye az volt, hogy az EWRS-be a „fertőzöttekkel való érintkezés nyomon követésére szolgáló” adatok bevitele céljából a személyes adatok feldolgozásának törvényes céljai tisztázásra kerültek.

(9)  A 95/46/EK irányelv 2. cikkének b) pontja és a 45/2001/EK rendelet 2. cikkének b) pontja.

(10)  Az „adatkezelő” fogalommeghatározását lásd a lenti 5. szakaszban.

(11)  A fertőzöttekkel való érintkezés nyomon követésére szolgáló személyes adatok indikatív jegyzékét a 2009/547/EK határozat melléklete tartalmazza.

(12)  A 2000/57/EK határozat 1. cikke és I. melléklete az EWRS-ben jelentendő „esemény” meghatározásáról.

(13)  A 2000/57/EK határozat 2. cikkének a) pontja, amelyet a 2009/547/EK határozat vezetett be.

(14)  A 95/46/EK irányelv 8. cikkének (4) bekezdése szerint.

(15)  Vö. különösen a 4., 5. és 6. cikkével.

(16)  A 2000/57/EK határozat 2a. cikke, amelyet a 2009/547/EK határozat vezetett be.

(17)  A 95/46/EK irányelv 2. cikkének d) bekezdése szerinti fogalommeghatározás.

(18)  Rendkívüli esetben a Bizottság bevonható a személyes adatoknak az EWRS szelektív csatornáján keresztüli megosztásába, de kizárólag akkor, ha ez elengedhetetlen a 2119/98/EK határozatban előírt közegészségügyi intézkedések és ezek végrehajtási szabályainak időben történő és hatékony végrehajtásának koordinálásához vagy lehetővé tételéhez. Ilyen esetben a Bizottság biztosítja, hogy a feldolgozás jogszerűen, és a 45/2001/EK rendelet rendelkezéseinek megfelelően történjen.

(19)  A 45/2001/EK rendelet 2. cikkének e) pontja szerinti fogalommeghatározás.

(20)  Ezek az elvek a 45/2001/EK rendelet 23. cikkének (Az adatkezelők nevében végzett személyesadat-feldolgozás) (1) bekezdésében szerepelnek.

(21)  A feldolgozás jogszerűségének elve a 95/46/EK irányelv 6. cikke (1) bekezdésének a) pontja, 7. cikke és 8. cikke közös rendelkezéseinek az eredménye. Vö. még a 45/2001/EK rendelet megfelelő rendelkezéseivel.

(22)  A célhoz kötöttség elvét a 95/46/EK irányelv 6. cikke (1) bekezdésének b) pontja, valamint a 45/2001/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelő rendelkezései ismertetik.

(23)  A 95/46/EK irányelv 6. cikke (1) bekezdésének c) és d) pontja, valamint a 45/2001/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének c) és d) pontja.

(24)  A 95/46/EK irányelv 6. cikke (1) bekezdésének e) pontja, valamint a 45/2001/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének e) pontja.

(25)  A titkosság elvét a 95/46/EK irányelv 16. cikke, valamint a 45/2001/EK rendelet 21. cikkének megfelelő rendelkezései ismertetik.

(26)  Az adatbiztonság elvét a 95/46/EK irányelv 17. cikke, valamint a 45/2001/EK rendelet 22. cikkének megfelelő rendelkezései ismertetik.

(27)  Bizonyos különleges adatkategóriák, ideértve az egészségügyi adatokat is, feldolgozására irányuló tilalom alóli mentességek teljes listáját lásd: a 95/46/EK irányelv 8. cikkének (2), (3), (4) és (5) bekezdése.

(28)  A 95/46/EK irányelv 8. cikkének (4) bekezdése.

(29)  Az EWRS-felhasználóknak azonban van alternatív opciója ennek a csatornának a használatára olyankor, amikor technikai kérdésekkel kapcsolatos, személyes adatokat nem tartalmazó információkat osztanak meg szelektíven. Amikor az alapértelmezett helyett ezt az alternatív opciót választják, az üzenetet közzétevő hatóság a Bizottságot és az ECDC-t is kiválaszthatja címzettként. Ez a funkció azért lett kialakítva a rendszerben, hogy figyelembe vegye a kockázat- és eseménykezelési kérdések koordinációjában a Bizottság intézményes szerepét, a kockázatkezelési feladatokban pedig az ECDC ilyen szerepét.

(30)  A „beépített adatvédelem” elve szerint olyan információs és kommunikációs technológiákat (IKT-ket) terveznek és fejlesztenek ki, amelyek már a technológia kialakításának legelső lépéseitől és a fejlesztés minden fázisában figyelembe veszik az adatvédelmi követelményeket.

(31)  A Bizottságra háruló tájékoztatási kötelezettség a 45/2001/EK rendelet 11. és 12. cikkén alapul.

(32)  A rendelkezésre bocsátandó információk a 10. cikkben felsoroltak, kiegészítve az érintett adatok kategóriájával. Amikor az adatokat közvetlenül az érintettől gyűjtik be, erre az információra értelemszerűen nincs szükség, mert az érintett az adatgyűjtéskor értesül az adatok kategóriájáról.

(33)  A 95/46/EK irányelv mentességekről és korlátozásokról szóló 13. cikkének (1) bekezdése a következőket írja elő: „a tagállamok jogszabályokat fogadhatnak el a 6. cikk (1) bekezdésében, a 10. cikkben. a 11. cikk (1) bekezdésében, valamint a 12. és a 21. cikkben foglalt jogok és kötelezettségek körének korlátozására, amennyiben a korlátozás az alábbiak biztosításához szükséges: a) nemzetbiztonság; b) honvédelem; c) közbiztonság; d) bűncselekmények vagy a szabályozott foglalkozások etikai vétségeinek megelőzése, vizsgálata, felderítése és az ezekkel kapcsolatos eljárások lefolytatása; e) valamely tagállam vagy az Európai Unió fontos gazdasági vagy pénzügyi érdeke, beleértve a monetáris, a költségvetési és az adózási kérdéseket; f) a c), d) és e) pontban említett esetekben esetlegesen a hatósági feladatok gyakorlásához kapcsolódó ellenőrzési, felügyeleti és szabályozási tevékenység; g) az érintett, vagy mások jogainak és szabadságainak védelme.”

(34)  A 95/46/EK irányelv 12. cikke, valamint a 45/2001/EK rendelet 13–18. cikke.

(35)  Az adatvédelmi nyilatkozat minden EWRS-felhasználó számára az EWRS-alkalmazás biztonságos részén belülről is elérhető.

(36)  Hivatkozva a 95/46/EK irányelv 13. cikkének (1) bekezdésére.

---