# Úřední věstník L 52/2012

| | ISSN 1977-0626
  doi:10.3000/19770626.L_2012.052.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 52 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5524. února 2012 |

ISSN 1977-0626

doi:10.3000/19770626.L_2012.052.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 52

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5524. února 2012

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEZINÁRODNÍ DOHODY |
| | | 2012/113/EU |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 14. února 2012 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a vládou Indonéské republiky o některých aspektech leteckých služeb | 1 |
| | | 2012/114/EU |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 14. února 2012 o postoji, který má Evropská unie zaujmout v Generální radě Světové obchodní organizace k žádosti o výjimku WTO týkající se dodatečných autonomních obchodních preferencí udělených Evropskou unií Pákistánu | 2 |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 160/2012 ze dne 23. února 2012, kterým se na rok 2012 stanoví výše předem stanovené podpory soukromého skladování másla | 3 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 161/2012 ze dne 23. února 2012 o mimořádných opatřeních na ochranu populací tresky jednoskvrnné ve vodách západně od Skotska | 6 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 162/2012 ze dne 23. února 2012 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 8 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 163/2012 ze dne 23. února 2012, kterým se mění nařízení (ES) č. 1484/95, pokud jde o reprezentativní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin | 10 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | 2012/115/EU |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 10. února 2012, kterým se stanoví pravidla týkající se přechodných národních plánů uvedených ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU o průmyslových emisích
  (oznámeno pod číslem K(2012) 612)

   (
  1
  ) | 12 |
| | | 2012/116/EU |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 22. února 2012 o dočasném uvádění na trh osiva druhu Triticum durum Desf. odrůdy Marialva, které nevyhovuje požadavkům směrnice Rady 66/402/EHS, pokud jde o nejvyšší povolený výskyt semen pšenice
  (oznámeno pod číslem K(2012) 1114) | 26 |
| | | 2012/117/EU |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 23. února 2012, kterým se stanoví seznam kritických fází rozhodování pro hodnocení provádění programu Galileo, pokud jde o pozemní střediska a stanice, které mají být zřízeny v rámci fáze vývoje a zaváděcí fáze programu | 28 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

MEZINÁRODNÍ DOHODY

2012/113/EU

*

Rozhodnutí Rady ze dne 14. února 2012 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a vládou Indonéské republiky o některých aspektech leteckých služeb

1

2012/114/EU

*

Rozhodnutí Rady ze dne 14. února 2012 o postoji, který má Evropská unie zaujmout v Generální radě Světové obchodní organizace k žádosti o výjimku WTO týkající se dodatečných autonomních obchodních preferencí udělených Evropskou unií Pákistánu

2

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 160/2012 ze dne 23. února 2012, kterým se na rok 2012 stanoví výše předem stanovené podpory soukromého skladování másla

3

*

Nařízení Komise (EU) č. 161/2012 ze dne 23. února 2012 o mimořádných opatřeních na ochranu populací tresky jednoskvrnné ve vodách západně od Skotska

6

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 162/2012 ze dne 23. února 2012 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

8

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 163/2012 ze dne 23. února 2012, kterým se mění nařízení (ES) č. 1484/95, pokud jde o reprezentativní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin

10

ROZHODNUTÍ

2012/115/EU

*

Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 10. února 2012, kterým se stanoví pravidla týkající se přechodných národních plánů uvedených ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU o průmyslových emisích
  (oznámeno pod číslem K(2012) 612)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2012) 612)

1

12

2012/116/EU

*

Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 22. února 2012 o dočasném uvádění na trh osiva druhu Triticum durum Desf. odrůdy Marialva, které nevyhovuje požadavkům směrnice Rady 66/402/EHS, pokud jde o nejvyšší povolený výskyt semen pšenice
  (oznámeno pod číslem K(2012) 1114)

Triticum durum

(oznámeno pod číslem K(2012) 1114)

26

2012/117/EU

*

Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 23. února 2012, kterým se stanoví seznam kritických fází rozhodování pro hodnocení provádění programu Galileo, pokud jde o pozemní střediska a stanice, které mají být zřízeny v rámci fáze vývoje a zaváděcí fáze programu

28

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1006/2011 ze dne 27. září 2011, kterým se mění příloha I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 282 ze dne 28.10.2011) | 32 |

Opravy

*

Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1006/2011 ze dne 27. září 2011, kterým se mění příloha I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 282 ze dne 28.10.2011)

(Úř. věst. L 282 ze dne 28.10.2011)

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

MEZINÁRODNÍ DOHODY

| 24.2.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 52/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 52/1

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 14. února 2012

o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a vládou Indonéské republiky o některých aspektech leteckých služeb

(2012/113/EU)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 100 odst. 2 ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutím ze dne 5. června 2003 Rada pověřila Komisi, aby zahájila jednání se třetími zeměmi o nahrazení některých ustanovení stávajících dvoustranných dohod dohodou na úrovni Unie. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím ze dne 5. června 2003 Rada pověřila Komisi, aby zahájila jednání se třetími zeměmi o nahrazení některých ustanovení stávajících dvoustranných dohod dohodou na úrovni Unie.

| (2) | V souladu s rozhodnutím Rady 2011/663/EU (1) byla Dohoda mezi Evropskou unií a vládou Indonéské republiky o některých aspektech leteckých služeb (2) (dále jen „dohoda“) podepsána a je prozatímně prováděna s výhradou jejího uzavření. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s rozhodnutím Rady 2011/663/EU (1) byla Dohoda mezi Evropskou unií a vládou Indonéské republiky o některých aspektech leteckých služeb (2) (dále jen „dohoda“) podepsána a je prozatímně prováděna s výhradou jejího uzavření.

| (3) | Dohoda by měla být schválena, |
| --- | --- |

(3)

Dohoda by měla být schválena,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Dohoda mezi Evropskou unií a vládou Indonéské republiky o některých aspektech leteckých služeb (3) (dále jen „dohoda“) se schvaluje jménem Unie.

Článek 2

Předseda Rady provede jménem Unie oznámení uvedené v čl. 8 odst. 1 dohody.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 14. února 2012.

Za Radu

předseda

M. LIDEGAARD

---

(1)  Úř. věst. L 264, 8.10. 2011, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 264, 8.10. 2011, s. 2.

2

(3)  Dohoda byla zveřejněna v Úř. věst. L 264, 8.10.2011, s. 2 spolu s rozhodnutím o podpisu.

3

---

| 24.2.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 52/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 52/2

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 14. února 2012

o postoji, který má Evropská unie zaujmout v Generální radě Světové obchodní organizace k žádosti o výjimku WTO týkající se dodatečných autonomních obchodních preferencí udělených Evropskou unií Pákistánu

(2012/114/EU)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Unie v současné době přijímá právní předpis pro udělení dodatečných autonomních obchodních preferencí Pákistánu. Vzhledem k neexistenci výjimky z povinností Unie podle čl. I odst. 1 a článku XIII Všeobecné dohody o clech a obchodu z roku 1994 (dále jen „GATT 1994“) by bylo nutno, v nezbytném rozsahu, rozšířit zacházení poskytované dodatečnými autonomními obchodními preferencemi na všechny ostatní členy Světové obchodní organizace (WTO). Proto je vhodné požádat o výjimku z čl. I odst. 1 a článku XIII GATT 1994 v nezbytném rozsahu, v souladu s čl. IX odst. 3 Dohody o zřízení Světové obchodní organizace z Marrákeše. |
| --- | --- |

(1)

Unie v současné době přijímá právní předpis pro udělení dodatečných autonomních obchodních preferencí Pákistánu. Vzhledem k neexistenci výjimky z povinností Unie podle čl. I odst. 1 a článku XIII Všeobecné dohody o clech a obchodu z roku 1994 (dále jen „GATT 1994“) by bylo nutno, v nezbytném rozsahu, rozšířit zacházení poskytované dodatečnými autonomními obchodními preferencemi na všechny ostatní členy Světové obchodní organizace (WTO). Proto je vhodné požádat o výjimku z čl. I odst. 1 a článku XIII GATT 1994 v nezbytném rozsahu, v souladu s čl. IX odst. 3 Dohody o zřízení Světové obchodní organizace z Marrákeše.

| (2) | Unie takovou žádost o výjimku předložila dne 18. listopadu 2010, následně ji ve dnech 26. října 2011 a 19. ledna 2012 revidovala a má ji projednat Generální rada WTO. |
| --- | --- |

(2)

Unie takovou žádost o výjimku předložila dne 18. listopadu 2010, následně ji ve dnech 26. října 2011 a 19. ledna 2012 revidovala a má ji projednat Generální rada WTO.

| (3) | Je proto vhodné stanovit postoj, který má k této žádosti Unie zaujmout v Generální radě WTO, |
| --- | --- |

(3)

Je proto vhodné stanovit postoj, který má k této žádosti Unie zaujmout v Generální radě WTO,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Postojem, který má Evropská unie v Generální radě Světové obchodní organizace zaujmout, je schválit výjimku WTO týkající se dodatečných autonomních obchodních preferencí udělených Evropskou unií Pákistánu.

Tento postoj vyjádří Komise.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 14. února 2012.

Za Radu

předseda

M. LIDEGAARD

---

NAŘÍZENÍ

| 24.2.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 52/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 52/3

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 160/2012

ze dne 23. února 2012,

kterým se na rok 2012 stanoví výše předem stanovené podpory soukromého skladování másla

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1), a zejména na čl. 43 písm. a) a d) ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V článku 28 nařízení (ES) č. 1234/2007 je stanovena podpora soukromého skladování másla. |
| --- | --- |

(1)

V článku 28 nařízení (ES) č. 1234/2007 je stanovena podpora soukromého skladování másla.

| (2) | Vývoj cen a zásob másla ukazuje na nerovnováhu na trhu, které lze zabránit nebo kterou lze omezit sezónním skladováním. S ohledem na současnou situaci na trhu je vhodné poskytovat podporu soukromému skladování másla od 1. března 2012. |
| --- | --- |

(2)

Vývoj cen a zásob másla ukazuje na nerovnováhu na trhu, které lze zabránit nebo kterou lze omezit sezónním skladováním. S ohledem na současnou situaci na trhu je vhodné poskytovat podporu soukromému skladování másla od 1. března 2012.

| (3) | Nařízením Komise (ES) č. 826/2008 ze dne 20. srpna 2008, kterým se stanoví společná pravidla pro poskytování podpory soukromého skladování některých zemědělských produktů (2), byla stanovena společná pravidla pro provádění režimu podpory soukromého skladování. |
| --- | --- |

(3)

Nařízením Komise (ES) č. 826/2008 ze dne 20. srpna 2008, kterým se stanoví společná pravidla pro poskytování podpory soukromého skladování některých zemědělských produktů (2), byla stanovena společná pravidla pro provádění režimu podpory soukromého skladování.

| (4) | Podle článku 6 nařízení (ES) č. 826/2008 se podpora stanovená předem poskytuje v souladu s prováděcími pravidly a podmínkami uvedenými v kapitole III daného nařízení. |
| --- | --- |

(4)

Podle článku 6 nařízení (ES) č. 826/2008 se podpora stanovená předem poskytuje v souladu s prováděcími pravidly a podmínkami uvedenými v kapitole III daného nařízení.

| (5) | V souladu s článkem 29 nařízení (ES) č. 1234/2007 se výše podpory stanoví na základě nákladů na skladování a předpokládaného vývoje cen čerstvého másla a skladovaného másla. |
| --- | --- |

(5)

V souladu s článkem 29 nařízení (ES) č. 1234/2007 se výše podpory stanoví na základě nákladů na skladování a předpokládaného vývoje cen čerstvého másla a skladovaného másla.

| (6) | Je třeba stanovit podporu na náklady spojené s uskladněním a vyskladněním dotyčných produktů, na denní náklady na skladování v chladírenských skladech a na finanční náklady na skladování. |
| --- | --- |

(6)

Je třeba stanovit podporu na náklady spojené s uskladněním a vyskladněním dotyčných produktů, na denní náklady na skladování v chladírenských skladech a na finanční náklady na skladování.

| (7) | Pro usnadnění provádění tohoto opatření a se zřetelem ke stávající praxi členských států by se podpora měla vztahovat pouze na produkty, které již byly zcela uskladněny. Proto je třeba stanovit odchylku od čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 826/2008. |
| --- | --- |

(7)

Pro usnadnění provádění tohoto opatření a se zřetelem ke stávající praxi členských států by se podpora měla vztahovat pouze na produkty, které již byly zcela uskladněny. Proto je třeba stanovit odchylku od čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 826/2008.

| (8) | V zájmu zefektivnění a zjednodušení administrativy není nutné, aby byl splněn požadavek sdělit po uzavření smlouvy informace uvedené v čl. 20 prvním pododstavci písm. a) nařízení (ES) č. 826/2008, pokud tytéž informace o skladování obsahuje již žádost o podporu. |
| --- | --- |

(8)

V zájmu zefektivnění a zjednodušení administrativy není nutné, aby byl splněn požadavek sdělit po uzavření smlouvy informace uvedené v čl. 20 prvním pododstavci písm. a) nařízení (ES) č. 826/2008, pokud tytéž informace o skladování obsahuje již žádost o podporu.

| (9) | Z důvodu zjednodušení a logistické účinnosti by členské státy měly mít možnost stanovit, že se číslo smlouvy nemusí uvádět u každé skladované jednotky, pokud je již uvedeno v evidenci skladu. |
| --- | --- |

(9)

Z důvodu zjednodušení a logistické účinnosti by členské státy měly mít možnost stanovit, že se číslo smlouvy nemusí uvádět u každé skladované jednotky, pokud je již uvedeno v evidenci skladu.

| (10) | V zájmu zefektivnění a zjednodušení administrativy a vzhledem ke zvláštní situaci v oblasti skladování másla by se měly kontroly stanovené v čl. 36 odst. 6 nařízení (ES) č. 826/2008 provádět nejméně u poloviny smluv. Proto by měla být stanovena odchylka od uvedeného článku. |
| --- | --- |

(10)

V zájmu zefektivnění a zjednodušení administrativy a vzhledem ke zvláštní situaci v oblasti skladování másla by se měly kontroly stanovené v čl. 36 odst. 6 nařízení (ES) č. 826/2008 provádět nejméně u poloviny smluv. Proto by měla být stanovena odchylka od uvedeného článku.

| (11) | Nařízení Komise (ES) č. 792/2009 ze dne 31. srpna 2009, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro předávání informací a dokumentů členskými státy Komisi v rámci provádění společné organizace trhů, režimu přímých plateb, propagace zemědělských produktů a režimů platných pro nejvzdálenější regiony a menší ostrovy v Egejském moři (3), stanoví společná pravidla pro předávání informací a dokumentů příslušnými orgány členských států Komisi. Uvedená pravidla se vztahují zejména na povinnost členských států používat informační systémy zpřístupňované Komisí a na ověření přístupových práv orgánů či jednotlivců oprávněných k zasílání oznámení. Uvedené nařízení kromě toho stanoví společné zásady platné pro informační systémy, aby bylo možno zaručit pravost, integritu a čitelnost dokumentů po celé období, během něhož mají být uchovávány. Rovněž stanoví ochranu osobních údajů. |
| --- | --- |

(11)

Nařízení Komise (ES) č. 792/2009 ze dne 31. srpna 2009, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro předávání informací a dokumentů členskými státy Komisi v rámci provádění společné organizace trhů, režimu přímých plateb, propagace zemědělských produktů a režimů platných pro nejvzdálenější regiony a menší ostrovy v Egejském moři (3), stanoví společná pravidla pro předávání informací a dokumentů příslušnými orgány členských států Komisi. Uvedená pravidla se vztahují zejména na povinnost členských států používat informační systémy zpřístupňované Komisí a na ověření přístupových práv orgánů či jednotlivců oprávněných k zasílání oznámení. Uvedené nařízení kromě toho stanoví společné zásady platné pro informační systémy, aby bylo možno zaručit pravost, integritu a čitelnost dokumentů po celé období, během něhož mají být uchovávány. Rovněž stanoví ochranu osobních údajů.

| (12) | Podle nařízení (ES) č. 792/2009 musí být povinnost používat informační systémy v souladu s uvedeným nařízením stanovena v nařízeních zavádějících zvláštní oznamovací povinnost. |
| --- | --- |

(12)

Podle nařízení (ES) č. 792/2009 musí být povinnost používat informační systémy v souladu s uvedeným nařízením stanovena v nařízeních zavádějících zvláštní oznamovací povinnost.

| (13) | Komise vypracovala informační systém, který umožňuje elektronickou správu dokumentů a postupů v rámci jejích interních pracovních postupů a jejích vztahů s orgány podílejícími se na společné zemědělské politice. |
| --- | --- |

(13)

Komise vypracovala informační systém, který umožňuje elektronickou správu dokumentů a postupů v rámci jejích interních pracovních postupů a jejích vztahů s orgány podílejícími se na společné zemědělské politice.

| (14) | Oznamovací povinnosti u soukromého skladování másla lze splnit prostřednictvím tohoto systému v souladu s nařízením (ES) č. 792/2009, a to zejména povinnosti uvedené v článku 35 nařízení (ES) č. 826/2008. |
| --- | --- |

(14)

Oznamovací povinnosti u soukromého skladování másla lze splnit prostřednictvím tohoto systému v souladu s nařízením (ES) č. 792/2009, a to zejména povinnosti uvedené v článku 35 nařízení (ES) č. 826/2008.

| (15) | Z důvodu jasnosti by platnost tohoto nařízení měla skončit poslední den stanovený pro konec smluvního skladování. |
| --- | --- |

(15)

Z důvodu jasnosti by platnost tohoto nařízení měla skončit poslední den stanovený pro konec smluvního skladování.

| (16) | Řídící výbor pro společnou organizaci zemědělských trhů nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené jeho předsedou, |
| --- | --- |

(16)

Řídící výbor pro společnou organizaci zemědělských trhů nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené jeho předsedou,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Toto nařízení stanoví podporu soukromého skladování na solené a nesolené máslo podle čl. 28 písm. a) nařízení (ES) č. 1234/2007 v případě smluv uzavřených od 1. března 2012.

2.   Pokud toto nařízení nestanoví jinak, použije se nařízení (ES) č. 826/2008.

Článek 2

Měrnou jednotkou množství podle čl. 16 odst. 2 písm. c) nařízení (ES) č. 826/2008 je „skladovaná šarže“, která odpovídá množství produktu, na který se vztahuje toto nařízení, o hmotnosti minimálně jedné tuny, stejnorodého složení a stejné jakosti, pocházejícímu z jednoho výrobního závodu, uskladněnému ve stejný den ve stejném skladu.

Článek 3

1.   Odchylně od čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 826/2008 se žádosti vztahují pouze na produkty, které již byly zcela uskladněny.

2.   Ustanovení čl. 20 prvního pododstavce písm. a) nařízení (ES) č. 826/2008 se nepoužije.

3.   Členské státy nemusí splňovat požadavky uvedené v čl. 22 odst. 1 písm. e) nařízení (ES) č. 826/2008 na označení skladovaných produktů číslem smlouvy, pokud se osoba odpovědná za sklad zaváže, že uvede číslo smlouvy do evidence podle bodu III přílohy I uvedeného nařízení.

4.   Odchylně od čl. 36 odst. 6 nařízení (ES) č. 826/2008 provede orgán zodpovědný za kontrolu na konci období smluvního skladování kontrolu hmotnosti a identifikace skladovaného másla metodou odběru vzorků u nejméně poloviny smluv a za celé období vyskladňování, které trvá od srpna 2012 do února 2013.

Článek 4

1.   Podpora na produkty uvedené v článku 1 činí:

| — | 14,88 EUR na uskladněnou tunu za pevné náklady na skladování, |
| --- | --- |

—

14,88 EUR na uskladněnou tunu za pevné náklady na skladování,

| — | 0,26 EUR na tunu za den smluvního skladování. |
| --- | --- |

—

0,26 EUR na tunu za den smluvního skladování.

2.   Smluvní skladování začíná mezi 1. březnem a 15. srpnem 2012. Vyskladnění se může uskutečnit pouze od 16. srpna 2012. Smluvní skladování končí dnem, který předchází dni vyskladnění, nebo nejpozději posledním únorovým dnem roku, který následuje po uskladnění.

3.   Podpora může být poskytnuta pouze tehdy, činí-li smluvní doba skladování 90 až 210 dní.

Článek 5

1.   Členské státy oznámí Komisi:

| a) | každé úterý za předešlý týden množství, na které byly uzavřeny smlouvy, a množství produktů, pro které byly předloženy návrhy na uzavření smlouvy, podle čl. 35 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 826/2008; |
| --- | --- |

a)

každé úterý za předešlý týden množství, na které byly uzavřeny smlouvy, a množství produktů, pro které byly předloženy návrhy na uzavření smlouvy, podle čl. 35 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 826/2008;

| b) | nejpozději do konce každého měsíce za předcházející měsíc informace o skladovaných produktech podle čl. 35 odst. 1 písm. b) nařízení č. 826/2008. |
| --- | --- |

b)

nejpozději do konce každého měsíce za předcházející měsíc informace o skladovaných produktech podle čl. 35 odst. 1 písm. b) nařízení č. 826/2008.

2.   Oznámení uvedená v odstavci 1 se provádějí v souladu s nařízením (ES) č. 792/2009.

Článek 6

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Pozbývá platnosti dne 28. února 2013.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 23. února 2012.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 223, 21.8.2008, s. 3.

2

(3)  Úř. věst. L 228, 1.9.2009, s. 3.

3

---

| 24.2.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 52/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 52/6

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 161/2012

ze dne 23. února 2012

o mimořádných opatřeních na ochranu populací tresky jednoskvrnné ve vodách západně od Skotska

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s nařízením (ES) č. 2371/2002 musí společná rybářská politika stanovit vzájemně související opatření, která se týkají zachování, řízení a využívání živých vodních zdrojů, včetně specifických opatření ke snížení dopadu rybolovných činností na mořské ekosystémy a necílové druhy. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s nařízením (ES) č. 2371/2002 musí společná rybářská politika stanovit vzájemně související opatření, která se týkají zachování, řízení a využívání živých vodních zdrojů, včetně specifických opatření ke snížení dopadu rybolovných činností na mořské ekosystémy a necílové druhy.

| (2) | Za účelem ochrany tresky obecné, tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé se v bodě 6.1 přílohy III nařízení Rady (ES) č. 43/2009 (2) ve znění nařízení (ES) č. 1288/2009 (3) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 579/2011 (4) stanoví v rámci divize ICES VI oblast, ve které jsou rybolovné činnosti zakázány (dále jen „vody západně od Skotska“). |
| --- | --- |

(2)

Za účelem ochrany tresky obecné, tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé se v bodě 6.1 přílohy III nařízení Rady (ES) č. 43/2009 (2) ve znění nařízení (ES) č. 1288/2009 (3) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 579/2011 (4) stanoví v rámci divize ICES VI oblast, ve které jsou rybolovné činnosti zakázány (dále jen „vody západně od Skotska“).

| (3) | Odchylně od uvedeného zákazu povolují body 6.5 a 6.6 přílohy III nařízení (ES) č. 43/2009 lov humrů a rybolov vlečnými sítěmi, nevody, nebo podobnými lovnými zařízeními, za předpokladu, že jsou splněny určité podmínky, a zejména požadavek, aby se nejvýše určitý procentní podíl úlovku uchovávaného na palubě skládal ze směsi tresky obecné, tresky jednoskvrnné nebo tresky bezvousé. |
| --- | --- |

(3)

Odchylně od uvedeného zákazu povolují body 6.5 a 6.6 přílohy III nařízení (ES) č. 43/2009 lov humrů a rybolov vlečnými sítěmi, nevody, nebo podobnými lovnými zařízeními, za předpokladu, že jsou splněny určité podmínky, a zejména požadavek, aby se nejvýše určitý procentní podíl úlovku uchovávaného na palubě skládal ze směsi tresky obecné, tresky jednoskvrnné nebo tresky bezvousé.

| (4) | Účelem tohoto požadavku bylo snížení úmrtnosti způsobené rybolovem u uvedených tří populací v jejich oblasti distribuce předcházením cílenému rybolovu. |
| --- | --- |

(4)

Účelem tohoto požadavku bylo snížení úmrtnosti způsobené rybolovem u uvedených tří populací v jejich oblasti distribuce předcházením cílenému rybolovu.

| (5) | Důkazy a poradenství, které Komise obdržela od Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) a Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR), zdůraznily, že k výmětům došlo v důsledku uložení pravidel pro složení úlovků v divizi ICES VIa. |
| --- | --- |

(5)

Důkazy a poradenství, které Komise obdržela od Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) a Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR), zdůraznily, že k výmětům došlo v důsledku uložení pravidel pro složení úlovků v divizi ICES VIa.

| (6) | ICES prokazuje, že populace tresky jednoskvrnné v divizi ICES VIa je pod úrovní bezpečných biologických limitů, avšak dále uvádí, že nedávná více než průměrná regenerace přispěje ke zvýšení biomasy reprodukující se populace. |
| --- | --- |

(6)

ICES prokazuje, že populace tresky jednoskvrnné v divizi ICES VIa je pod úrovní bezpečných biologických limitů, avšak dále uvádí, že nedávná více než průměrná regenerace přispěje ke zvýšení biomasy reprodukující se populace.

| (7) | Pokračující nárůst tohoto ročníku populace znamená, že tyto ryby se nyní začínají lovit. Uložení pravidel pro složení úlovků bude mít za následek další zvýšení výmětů této populace, aby splňovaly požadavky na vykládku před tím, než přispějí k budoucí produkci. Odstranění biomasy reprodukující se populace pod bezpečným biologickým limitem představuje vážnou hrozbu pro dlouhodobou obnovu a udržitelnost populace. Prostřednictvím pokračujícího uplatňování pravidel pro složení úlovku jsou kontrolovány vykládky, nikoli odlovy. Bez ohledu na změnu kvóty bude mít současný zvyšující se hojný výskyt populace tresky jednoskvrnné za následek zvýšení úrovní výmětů způsobených regulací. |
| --- | --- |

(7)

Pokračující nárůst tohoto ročníku populace znamená, že tyto ryby se nyní začínají lovit. Uložení pravidel pro složení úlovků bude mít za následek další zvýšení výmětů této populace, aby splňovaly požadavky na vykládku před tím, než přispějí k budoucí produkci. Odstranění biomasy reprodukující se populace pod bezpečným biologickým limitem představuje vážnou hrozbu pro dlouhodobou obnovu a udržitelnost populace. Prostřednictvím pokračujícího uplatňování pravidel pro složení úlovku jsou kontrolovány vykládky, nikoli odlovy. Bez ohledu na změnu kvóty bude mít současný zvyšující se hojný výskyt populace tresky jednoskvrnné za následek zvýšení úrovní výmětů způsobených regulací.

| (8) | Zvýšení intenzity rybolovu bude výsledkem nárůstu rybolovných práv pro populace tresky jednoskvrnné v rámci divize ICES VIa od února 2012. Veškeré úsilí o využití rybolovných práv na rok 2012 bude mít za následek zvýšenou úmrtnost celé populace odlovené spolu s treskou jednoskvrnnou, zejména tresky bezvousé a tresky obecné. |
| --- | --- |

(8)

Zvýšení intenzity rybolovu bude výsledkem nárůstu rybolovných práv pro populace tresky jednoskvrnné v rámci divize ICES VIa od února 2012. Veškeré úsilí o využití rybolovných práv na rok 2012 bude mít za následek zvýšenou úmrtnost celé populace odlovené spolu s treskou jednoskvrnnou, zejména tresky bezvousé a tresky obecné.

| (9) | Jelikož lov tresky jednoskvrnné probíhá především od února, je nutné zavést změny, aby se neprodleně zabránilo nadměrným výmětům. |
| --- | --- |

(9)

Jelikož lov tresky jednoskvrnné probíhá především od února, je nutné zavést změny, aby se neprodleně zabránilo nadměrným výmětům.

| (10) | Pokračování a nárůst výmětů populace tresky jednoskvrnné budou mít dopad na budoucí obnovu a produkci. Maximalizace rybolovných práv ohrožuje udržitelnost ostatních populací. Existuje nebezpečí dalších úbytků těchto populací v důsledku vysoké úmrtnosti ryb. |
| --- | --- |

(10)

Pokračování a nárůst výmětů populace tresky jednoskvrnné budou mít dopad na budoucí obnovu a produkci. Maximalizace rybolovných práv ohrožuje udržitelnost ostatních populací. Existuje nebezpečí dalších úbytků těchto populací v důsledku vysoké úmrtnosti ryb.

| (11) | Nesoulad mezi požadavky na vykládku a nevyhnutelnými úlovky tresky jednoskvrnné se v roce 2012 podstatně zvýší. Je proto nezbytné neprodleně pozastavit používání pravidel na složení úlovků, pokud jde o tresku jednoskvrnnou, aby se zamezilo vážnému ohrožení obnovy daného druhu ve vodách západně od Skotska a předcházelo dodatečnému tlaku na rybolov ostatních populací, a umožnit racionální využívání rybolovných práv na rok 2012, |
| --- | --- |

(11)

Nesoulad mezi požadavky na vykládku a nevyhnutelnými úlovky tresky jednoskvrnné se v roce 2012 podstatně zvýší. Je proto nezbytné neprodleně pozastavit používání pravidel na složení úlovků, pokud jde o tresku jednoskvrnnou, aby se zamezilo vážnému ohrožení obnovy daného druhu ve vodách západně od Skotska a předcházelo dodatečnému tlaku na rybolov ostatních populací, a umožnit racionální využívání rybolovných práv na rok 2012,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Během období použitelnosti tohoto nařízení se procentní podíly složení úlovků stanovené v bodech 6.5 písm. iii) a 6.6 písm. i) části A přílohy III nařízení (ES) č. 43/2009 v případě tresky jednoskvrnné nepoužijí.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se do 25. srpna 2012.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 23. února 2012.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  Úř. věst. L 22, 26.1.2009, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 347, 24.12.2009, s. 6.

3

(4)  Úř. věst. L 165, 24.6.2011, s. 1.

4

---

| 24.2.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 52/8 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 52/8

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 162/2012

ze dne 23. února 2012

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

| (2) | Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(2)

Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 23. února 2012.

Za Komisi, jménem předsedy,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | IL | 107,2 |
| JO | 75,8 |
| MA | 79,0 |
| TN | 93,9 |
| TR | 95,1 |
| ZZ | 90,2 |
| 0707 00 05 | JO | 134,1 |
| MA | 94,2 |
| TR | 156,1 |
| ZZ | 128,1 |
| 0709 93 10 | MA | 66,1 |
| TR | 138,4 |
| ZZ | 102,3 |
| 0805 10 20 | EG | 50,2 |
| IL | 74,0 |
| MA | 52,2 |
| TN | 48,6 |
| TR | 72,2 |
| ZZ | 59,4 |
| 0805 20 10 | IL | 128,4 |
| MA | 88,3 |
| ZZ | 108,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | EG | 83,5 |
| IL | 111,6 |
| MA | 102,7 |
| TR | 62,7 |
| ZZ | 90,1 |
| 0805 50 10 | EG | 74,4 |
| TR | 57,7 |
| ZZ | 66,1 |
| 0808 10 80 | CA | 136,5 |
| CL | 98,4 |
| CN | 90,6 |
| MK | 29,3 |
| US | 146,9 |
| ZZ | 100,3 |
| 0808 30 90 | AR | 108,4 |
| CL | 96,2 |
| CN | 48,2 |
| US | 127,1 |
| ZA | 87,7 |
| ZZ | 93,5 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

IL

107,2

JO

75,8

MA

79,0

TN

93,9

TR

95,1

ZZ

90,2

0707 00 05

JO

134,1

MA

94,2

TR

156,1

ZZ

128,1

0709 93 10

MA

66,1

TR

138,4

ZZ

102,3

0805 10 20

EG

50,2

IL

74,0

MA

52,2

TN

48,6

TR

72,2

ZZ

59,4

0805 20 10

IL

128,4

MA

88,3

ZZ

108,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

EG

83,5

IL

111,6

MA

102,7

TR

62,7

ZZ

90,1

0805 50 10

EG

74,4

TR

57,7

ZZ

66,1

0808 10 80

CA

136,5

CL

98,4

CN

90,6

MK

29,3

US

146,9

ZZ

100,3

0808 30 90

AR

108,4

CL

96,2

CN

48,2

US

127,1

ZA

87,7

ZZ

93,5

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

| 24.2.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 52/10 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 52/10

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 163/2012

ze dne 23. února 2012,

kterým se mění nařízení (ES) č. 1484/95, pokud jde o reprezentativní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1), a zejména na článek 143 ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 614/2009 ze dne 7. července 2009 o společném obchodním režimu pro vaječný albumin a mléčný albumin (2), a zejména na čl. 3 odst. 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 1484/95 (3) stanovilo prováděcí pravidla k režimu dodatečných dovozních cel a určilo reprezentativní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 1484/95 (3) stanovilo prováděcí pravidla k režimu dodatečných dovozních cel a určilo reprezentativní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin.

| (2) | Z pravidelné kontroly údajů, na jejichž základě se stanoví reprezentativní ceny produktů v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i reprezentativní ceny vaječného albuminu, vyplývá nutnost změnit reprezentativní ceny pro dovozy některých produktů s přihlédnutím k cenovým rozdílům podle původu. |
| --- | --- |

(2)

Z pravidelné kontroly údajů, na jejichž základě se stanoví reprezentativní ceny produktů v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i reprezentativní ceny vaječného albuminu, vyplývá nutnost změnit reprezentativní ceny pro dovozy některých produktů s přihlédnutím k cenovým rozdílům podle původu.

| (3) | Nařízení (ES) č. 1484/95 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení (ES) č. 1484/95 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (4) | Vzhledem k tomu, že je nutné začít uplatňovat toto opatření co nejdříve poté, co budou k dispozici aktualizované údaje, je třeba, aby toto nařízení vstoupilo v platnost dnem zveřejnění. |
| --- | --- |

(4)

Vzhledem k tomu, že je nutné začít uplatňovat toto opatření co nejdříve poté, co budou k dispozici aktualizované údaje, je třeba, aby toto nařízení vstoupilo v platnost dnem zveřejnění.

| (5) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha I nařízení (ES) č. 1484/95 se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 23. února 2012.

Za Komisi, jménem předsedy,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 181, 14.7.2009, s. 8.

2

(3)  Úř. věst. L 145, 29.6.1995, s. 47.

3

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA I

| Kód KN | Popis | Reprezentativní cena
  (EUR/100 kg) | Jistota podle čl. 3 odst. 3
  (EUR/100 kg) | Původ (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | 70% kuřata – oškubaná, vykuchaná, bez hlavy a běháků, bez krku, srdce, jater a volete, zmrazená | 124,1 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | 65% kuřata – oškubaná, vykuchaná, bez hlavy a běháků, bez krku, srdce, jater a volete, zmrazená | 140,1 | 0 | AR |
| 133,6 | 0 | BR |
| 0207 14 10 | Dělené maso z drůbeže druhu kur domácí, zmrazené | 285,6 | 4 | AR |
| 223,3 | 23 | BR |
| 322,7 | 0 | CL |
| 0207 14 50 | Kuřecí prsa, zmrazená | 222,0 | 0 | BR |
| 0207 27 10 | Dělené maso z krocanů a krůt, zmrazené | 315,3 | 0 | BR |
| 415,6 | 0 | CL |
| 0408 11 80 | Žloutky, sušené | 314,4 | 0 | AR |
| 0408 91 80 | Vejce bez skořápky, sušená | 337,5 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Tepelně neupravené přípravky z drůbeže druhu kur domácí | 306,1 | 0 | BR |
| 353,6 | 0 | CL |
| 3502 11 90 | Vaječný albumin, sušený | 522,3 | 0 | AR |

Kód KN

Popis

Reprezentativní cena

(EUR/100 kg)

Jistota podle čl. 3 odst. 3

(EUR/100 kg)

Původ (1)

0207 12 10

70% kuřata – oškubaná, vykuchaná, bez hlavy a běháků, bez krku, srdce, jater a volete, zmrazená

124,1

0

AR

0207 12 90

65% kuřata – oškubaná, vykuchaná, bez hlavy a běháků, bez krku, srdce, jater a volete, zmrazená

140,1

0

AR

133,6

0

BR

0207 14 10

Dělené maso z drůbeže druhu kur domácí, zmrazené

285,6

4

AR

223,3

23

BR

322,7

0

CL

0207 14 50

Kuřecí prsa, zmrazená

222,0

0

BR

0207 27 10

Dělené maso z krocanů a krůt, zmrazené

315,3

0

BR

415,6

0

CL

0408 11 80

Žloutky, sušené

314,4

0

AR

0408 91 80

Vejce bez skořápky, sušená

337,5

0

AR

1602 32 11

Tepelně neupravené přípravky z drůbeže druhu kur domácí

306,1

0

BR

353,6

0

CL

3502 11 90

Vaječný albumin, sušený

522,3

0

AR

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.“

1

---

ROZHODNUTÍ

| 24.2.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 52/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 52/12

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 10. února 2012,

kterým se stanoví pravidla týkající se přechodných národních plánů uvedených ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU o průmyslových emisích

(oznámeno pod číslem K(2012) 612)

(Text s významem pro EHP)

(2012/115/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU ze dne 24. listopadu 2010 o průmyslových emisích (integrované prevenci a omezování znečištění) (1), a zejména na čl. 41 písm. b) uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Článek 32 směrnice 2010/75/EU stanoví, že v období od 1. ledna 2016 do 30. června 2020 mohou členské státy vypracovat a provádět přechodný národní plán, který se bude vztahovat na konkrétní spalovací zařízení, u kterých plán zahrne emise jedné nebo více těchto znečišťujících látek: oxidů dusíku, oxidu siřičitého a tuhých znečišťujících látek. U plynových turbín se plán vztahuje pouze na emise oxidů dusíku. |
| --- | --- |

(1)

Článek 32 směrnice 2010/75/EU stanoví, že v období od 1. ledna 2016 do 30. června 2020 mohou členské státy vypracovat a provádět přechodný národní plán, který se bude vztahovat na konkrétní spalovací zařízení, u kterých plán zahrne emise jedné nebo více těchto znečišťujících látek: oxidů dusíku, oxidu siřičitého a tuhých znečišťujících látek. U plynových turbín se plán vztahuje pouze na emise oxidů dusíku.

| (2) | Spalovací zařízení, na něž se přechodný národní plán vztahuje, mohou být osvobozena od dodržování mezních hodnot emisí uvedených v čl. 30 odst. 2 směrnice 2010/75/EU pro znečišťující látky, které jsou předmětem plánu, nebo tam, kde je to použitelné, od dodržování stupňů odsíření podle článku 31 směrnice 2010/75/EU. |
| --- | --- |

(2)

Spalovací zařízení, na něž se přechodný národní plán vztahuje, mohou být osvobozena od dodržování mezních hodnot emisí uvedených v čl. 30 odst. 2 směrnice 2010/75/EU pro znečišťující látky, které jsou předmětem plánu, nebo tam, kde je to použitelné, od dodržování stupňů odsíření podle článku 31 směrnice 2010/75/EU.

| (3) | Za účelem zajištění jednotného provádění článku 32 směrnice 2010/75/EU by měla být přijata prováděcí pravidla. |
| --- | --- |

(3)

Za účelem zajištění jednotného provádění článku 32 směrnice 2010/75/EU by měla být přijata prováděcí pravidla.

| (4) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 75 odst. 1 směrnice 2010/75/EU, |
| --- | --- |

(4)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 75 odst. 1 směrnice 2010/75/EU,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Spalovací zařízení, která mají být zahrnuta do přechodných národních plánů

V souladu s podrobnými ustanoveními uvedenými v oddíle 1 přílohy tohoto rozhodnutí zahrne přechodný národní plán pouze celá spalovací zařízení, na která se vztahuje kapitola III směrnice 2010/75/EU, při zohlednění ustanovení čl. 32 odst. 1 a agregačních pravidel uvedených v článku 29 směrnice 2010/75/EU.

Článek 2

Obsah přechodných národních plánů

1.   Každý přechodný národní plán zahrne v souladu s oddílem 2 přílohy tohoto rozhodnutí tyto informace:

| a) | seznam všech spalovacích zařízení, která spadají do daného plánu, včetně všech důležitých informací o jejich provozních vlastnostech; |
| --- | --- |

a)

seznam všech spalovacích zařízení, která spadají do daného plánu, včetně všech důležitých informací o jejich provozních vlastnostech;

| b) | vypočítaný podíl každého spalovacího zařízení na emisních stropech pro roky 2016 a 2019; |
| --- | --- |

b)

vypočítaný podíl každého spalovacího zařízení na emisních stropech pro roky 2016 a 2019;

| c) | tabulku stanovující emisní stropy pro všechny znečišťující látky, na které se plán vztahuje, pro roky 2016, 2017, 2018, 2019 a pro první pololetí roku 2020; |
| --- | --- |

c)

tabulku stanovující emisní stropy pro všechny znečišťující látky, na které se plán vztahuje, pro roky 2016, 2017, 2018, 2019 a pro první pololetí roku 2020;

| d) | podrobnosti výpočtu těchto emisních stropů. |
| --- | --- |

d)

podrobnosti výpočtu těchto emisních stropů.

Kromě toho bude přechodný národní plán obsahovat tyto informace:

| a) | popis toho, jak bude provádění plánu monitorováno a jak budou podávány zprávy Komisi; |
| --- | --- |

a)

popis toho, jak bude provádění plánu monitorováno a jak budou podávány zprávy Komisi;

| b) | seznam opatření, jež se použijí, aby veškerá spalovací zařízení, která jsou zahrnuta v plánu, splnila nejpozději 1. července 2020 příslušné mezní hodnoty emisí stanovené v příloze V směrnice 2010/75/EU. |
| --- | --- |

b)

seznam opatření, jež se použijí, aby veškerá spalovací zařízení, která jsou zahrnuta v plánu, splnila nejpozději 1. července 2020 příslušné mezní hodnoty emisí stanovené v příloze V směrnice 2010/75/EU.

2.   Pro účely odst. 1 písm. a) prvního pododstavce použijí členské státy vzorový formulář uvedený v tabulce A.1 dodatku A přílohy tohoto rozhodnutí.

Pro účely odst. 1 písm. c) prvního pododstavce použijí členské státy vzorový formulář uvedený v tabulce B.3 dodatku B přílohy tohoto rozhodnutí.

Článek 3

Stanovení emisních stropů v přechodných národních plánech

1.   Pro účely čl. 32 odst. 3 směrnice 2010/75/EU se emisní stropy vypočítávají podle metod stanovených v oddíle 3 přílohy tohoto rozhodnutí.

2.   Členské státy použijí vzorový formulář uvedený v tabulce B.1 dodatku B přílohy tohoto rozhodnutí k předložení příslušných mezních hodnot emisí a minimálních stupňů odsíření, vypočítaných podílů každého spalovacího zařízení na emisních stropech pro rok 2016 a celkových emisních stropů pro rok 2016.

V následujících případech poskytnou členské státy ve sloupci vzorového formuláře označeném „komentáře“ doplňující informace o mezních hodnotách emisí použitých pro výpočet:

| a) | pokud byly použity mezní hodnoty emisí uvedené v poznámkách k tabulkám C.1 a C.2 v dodatku C přílohy tohoto rozhodnutí; |
| --- | --- |

a)

pokud byly použity mezní hodnoty emisí uvedené v poznámkách k tabulkám C.1 a C.2 v dodatku C přílohy tohoto rozhodnutí;

| b) | pokud zařízení používají více druhů paliv nebo sestávají z propojení více druhů zařízení. |
| --- | --- |

b)

pokud zařízení používají více druhů paliv nebo sestávají z propojení více druhů zařízení.

3.   Členské státy použijí vzorový formulář uvedený v tabulce B.2 dodatku B přílohy tohoto rozhodnutí k předložení příslušných mezních hodnot emisí a minimálních stupňů odsíření, vypočítaných podílů každého spalovacího zařízení na emisních stropech pro rok 2019 a celkových emisních stropů pro rok 2019.

V následujících případech členské státy poskytnou ve sloupci vzorového formuláře označeném „komentáře“ doplňující informace o mezních hodnotách emisí použitých pro výpočet:

| a) | pokud byly použity mezní hodnoty emisí uvedené v poznámkách k tabulkám D.1 a D.2 v dodatku D přílohy tohoto rozhodnutí; |
| --- | --- |

a)

pokud byly použity mezní hodnoty emisí uvedené v poznámkách k tabulkám D.1 a D.2 v dodatku D přílohy tohoto rozhodnutí;

| b) | pokud zařízení používají více druhů paliv nebo sestávají z propojení více druhů zařízení. |
| --- | --- |

b)

pokud zařízení používají více druhů paliv nebo sestávají z propojení více druhů zařízení.

Článek 4

Provádění přechodného národního plánu

V souladu s čl. 32 odst. 5 druhým a třetím pododstavcem směrnice 2010/75/EU může členský stát provádět svůj přechodný národní plán teprve poté, co tento plán přijme Komise.

Článek 5

Následné změny přechodného národního plánu

1.   Členské státy zřídí mechanismus, který umožní zjistit veškeré důležité změny spalovacích zařízení, která spadají do přechodného národního plánu, jež by mohly ovlivnit příslušné emisní stropy.

2.   Pro účely čl. 32 odst. 6 směrnice 2010/75/EU uvědomí členské státy Komisi o všech následných změnách plánu ovlivňujících příslušné emisní stropy v souladu s oddílem 4 přílohy tohoto rozhodnutí.

Článek 6

Monitorování dodržování, nápravná opatření a podávání zpráv Komisi

1.   Pro účely čl. 32 odst. 4 směrnice 2010/75/EU monitorují příslušné orgány emise oxidů dusíku, oxidu siřičitého a tuhých znečišťujících látek každého spalovacího zařízení, které spadá pod přechodný národní plán, tak, že ověřují monitorování nebo údaje, které provozovatelé spalovacích zařízení použijí pro výpočet.

2.   Členské státy zajistí, aby byly emise oxidů dusíku, oxidu siřičitého a tuhých znečišťujících látek spalovacích zařízení, která spadají do přechodného národního plánu, omezeny do takové míry, jež umožňuje dodržení emisních stropů. Existuje-li riziko, že emisní stropy nebudou dodrženy, přijmou členské státy nezbytná opatření, aby zabránily tomu, že jakékoliv emise stropy překročí.

3.   Členské státy provádějící přechodný národní plán podávají Komisi každý rok do 12 měsíců zprávu obsahující údaje o jednotlivých zařízeních, které jsou uvedené v čl. 72 odst. 3 směrnice 2010/75/EU, za veškerá spalovací zařízení zahrnutá v plánu.

Článek 7

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 10. února 2012.

Za Komisi

Janez POTOČNIK

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 334, 17.12.2010, s. 17.

1

---

PŘÍLOHA

1.   Spalovací zařízení, která mají být zahrnuta do přechodného národního plánu

Části spalovacích zařízení (např. jedna nebo více samostatných spalovacích jednotek, které sdílejí společný komín s dalšími jednotkami, nebo které jsou v situaci uvedené v čl. 29 odst. 2 směrnice 2010/75/EU), nespadají do přechodného národního plánu (1).

Pro účely čl. 32 odst. 1 druhé odrážky písm. b) směrnice 2010/75/EU zahrnují spalovací zařízení spadající pod uvedené ustanovení rovněž zařízení, která nejsou provozována provozovatelem rafinérie, ale jsou umístěna v rafinérii a používají paliva uvedená v daném bodě.

Spalovací zařízení, na která se vztahují ustanovení kapitoly IV směrnice 2010/75/EU týkající se zařízení na spalování odpadu a na zařízení na spoluspalování odpadu, nesmí být v průběhu provádění přechodného národního plánu zahrnuta do přechodného národního plánu.

2.   Údaje o spalovacích zařízeních, které mají být zahrnuty do přechodného národního plánu

Přechodný národní plán zahrne seznam veškerých spalovacích zařízení, na která se vztahuje, a všechny údaje o těchto zařízeních, které byly použity k výpočtu emisních stropů.

Zahrnuté údaje pro jednotlivá zařízení se týkají celkového jmenovitého tepelného příkonu, použitých paliv a provozních vlastností každého spalovacího zařízení v období provádění přechodného národního plánu.

Do přechodného národního plánu pro každé spalovací zařízení, které do něj spadá, musí být zahrnuty přinejmenším tyto údaje:

| 1. | název a umístění spalovacího zařízení (2); |
| --- | --- |

1.

název a umístění spalovacího zařízení (2);

| 2. | datum udělení prvního povolení pro spalovací zařízení; |
| --- | --- |

2.

datum udělení prvního povolení pro spalovací zařízení;

| 3. | datum podání žádosti o první povolení pro spalovací zařízení společně s datem prvního uvedení spalovacího zařízení do provozu;







  Poznámka: | Tato informace je vyžadována pouze v případě, že bylo spalovacímu zařízení první povolení uděleno po 27. listopadu 2002, ale zařízení bylo uvedeno do provozu před 27. listopadem 2003. |
| --- | --- | --- |

3.

datum podání žádosti o první povolení pro spalovací zařízení společně s datem prvního uvedení spalovacího zařízení do provozu;

Poznámka:

Tato informace je vyžadována pouze v případě, že bylo spalovacímu zařízení první povolení uděleno po 27. listopadu 2002, ale zařízení bylo uvedeno do provozu před 27. listopadem 2003.

| 4. | jakékoliv zvětšení celkového jmenovitého tepelného příkonu spalovacího zařízení o nejméně 50 MW, ke kterému došlo mezi 27. listopadem 2002 a 31. prosincem 2010 (s uvedením přidané kapacity v MW) (3); |
| --- | --- |

4.

jakékoliv zvětšení celkového jmenovitého tepelného příkonu spalovacího zařízení o nejméně 50 MW, ke kterému došlo mezi 27. listopadem 2002 a 31. prosincem 2010 (s uvedením přidané kapacity v MW) (3);

| 5. | celkový jmenovitý tepelný příkon (MW) každého spalovacího zařízení k 31. prosinci 2010; |
| --- | --- |

5.

celkový jmenovitý tepelný příkon (MW) každého spalovacího zařízení k 31. prosinci 2010;

| 6. | počet provozních hodin za rok (4) každého spalovacího zařízení v průměrných hodnotách za období 2001–2010;







  Poznámka: | Tato informace je vyžadována pouze v případě, že jsou pro výpočet podílu spalovacího zařízení na emisním stropu (emisních stropech) používány zvláštní mezní hodnoty emisí pro spalovací zařízení, která jsou v provozu méně než 1 500 hodin za rok. |
| --- | --- | --- |

6.

počet provozních hodin za rok (4) každého spalovacího zařízení v průměrných hodnotách za období 2001–2010;

Poznámka:

Tato informace je vyžadována pouze v případě, že jsou pro výpočet podílu spalovacího zařízení na emisním stropu (emisních stropech) používány zvláštní mezní hodnoty emisí pro spalovací zařízení, která jsou v provozu méně než 1 500 hodin za rok.

| 7. | znečišťující látky, pro které není dotčené spalovací zařízení zahrnuto do přechodného národního plánu (jsou-li nějaké) (5); |
| --- | --- |

7.

znečišťující látky, pro které není dotčené spalovací zařízení zahrnuto do přechodného národního plánu (jsou-li nějaké) (5);

| 8. | množství paliva použitého za rok (TJ/rok), v průměrných hodnotách za období 2001–2010, rozčleněné na 6 druhů paliva: černé uhlí, hnědé uhlí, biomasa, jiná tuhá paliva, kapalná paliva, plynná paliva (6); |
| --- | --- |

8.

množství paliva použitého za rok (TJ/rok), v průměrných hodnotách za období 2001–2010, rozčleněné na 6 druhů paliva: černé uhlí, hnědé uhlí, biomasa, jiná tuhá paliva, kapalná paliva, plynná paliva (6);

| 9. | průtok odpadního plynu za rok (Nm3/rok) v průměrných hodnotách za období 2001–2010 (7);







  Poznámka 1: | V případě spalovacích zařízení ke spalování více druhů paliv a/nebo sestávajících z více druhů zařízení musí být průtoková rychlost odpadního plynu uvedena pro každý druh paliva a/nebo druh spalovacího zařízení zvlášť (8). |
| --- | --- | --- |

9.

průtok odpadního plynu za rok (Nm3/rok) v průměrných hodnotách za období 2001–2010 (7);

Poznámka 1:

V případě spalovacích zařízení ke spalování více druhů paliv a/nebo sestávajících z více druhů zařízení musí být průtoková rychlost odpadního plynu uvedena pro každý druh paliva a/nebo druh spalovacího zařízení zvlášť (8).

| Poznámka 2: | Pokud je průtok odpadního plynu vypočítán z množství použitého paliva (a není založen na skutečném monitorovaném průtoku odpadního plynu), musí být uveden činitel (nebo činitelé v případě více paliv nebo druhů spalovacích zařízení) použitý pro výpočet (Nm3/GJ). |
| --- | --- |

Poznámka 2:

Pokud je průtok odpadního plynu vypočítán z množství použitého paliva (a není založen na skutečném monitorovaném průtoku odpadního plynu), musí být uveden činitel (nebo činitelé v případě více paliv nebo druhů spalovacích zařízení) použitý pro výpočet (Nm3/GJ).

| 10. | vstupní množství síry prostřednictvím použitých domácích tuhých paliv (9) (v tunách za rok) v průměrných hodnotách za období 2001–2010;







  Poznámka: | Tato informace je vyžadována pouze v případě, kdy spalovací zařízení používá domácí tuhá paliva a kdy se pro výpočet podílu spalovacího zařízení na emisním stropu pro oxid siřičitý (pro rok 2016 a/nebo 2019) používá minimální stupeň odsíření. |
| --- | --- | --- |

10.

vstupní množství síry prostřednictvím použitých domácích tuhých paliv (9) (v tunách za rok) v průměrných hodnotách za období 2001–2010;

Poznámka:

Tato informace je vyžadována pouze v případě, kdy spalovací zařízení používá domácí tuhá paliva a kdy se pro výpočet podílu spalovacího zařízení na emisním stropu pro oxid siřičitý (pro rok 2016 a/nebo 2019) používá minimální stupeň odsíření.

Pokud jsou spalovacími zařízeními, na která se přechodný národní plán vztahuje, plynové turbíny nebo plynové motory, musí být tato skutečnost v přechodném národním plánu konkrétně uvedena.

3.   Stanovení emisních stropů

3.1   Metoda výpočtu podílů jednotlivých zařízení na emisních stropech pro roky 2016 a 2019

3.1.1   Obecný případ

S cílem stanovit příslušné emisní stropy pro určitou znečišťující látku pro roky 2016 a 2019 se podíl každého spalovacího zařízení vyjádřený v tunách za rok (tun/rok) vypočítá pomocí této rovnice:

Podíl na stropu (tun/rok) = průtok odpadního plynu (Nm3/rok) × MHE (mg/Nm3) × 1,0 × 10–9

kde:

| — | „průtok odpadního plynu“ je volumetrická průtoková rychlost odpadních plynů vyjádřená v kubických metrech za rok (Nm3/rok), v průměrných hodnotách za období 2001–2010. Je vyjádřen při běžné teplotě (273 K) a tlaku (101,3 kPa), při příslušném referenčním obsahu kyslíku (tj. stejném, jaký se použil pro mezní hodnotu emisí (MHE)) a po korekci na obsah vodní páry, |
| --- | --- |

—

„průtok odpadního plynu“ je volumetrická průtoková rychlost odpadních plynů vyjádřená v kubických metrech za rok (Nm3/rok), v průměrných hodnotách za období 2001–2010. Je vyjádřen při běžné teplotě (273 K) a tlaku (101,3 kPa), při příslušném referenčním obsahu kyslíku (tj. stejném, jaký se použil pro mezní hodnotu emisí (MHE)) a po korekci na obsah vodní páry,

| — | „MHE“ je příslušná mezní hodnota emisí pro dotčenou znečišťující látku vyjádřená v mg/Nm3, za předpokladu, že je objemový obsah kyslíku v odpadním plynu 6 % u tuhých paliv, 3 % u kapalných a plynných paliv (pro jiná spalovací zařízení než plynové turbíny nebo plynové motory) a 15 % u plynových turbín a plynových motorů. |
| --- | --- |

—

„MHE“ je příslušná mezní hodnota emisí pro dotčenou znečišťující látku vyjádřená v mg/Nm3, za předpokladu, že je objemový obsah kyslíku v odpadním plynu 6 % u tuhých paliv, 3 % u kapalných a plynných paliv (pro jiná spalovací zařízení než plynové turbíny nebo plynové motory) a 15 % u plynových turbín a plynových motorů.

Podrobnosti o tom, jak stanovit mezní hodnoty emisí pro výpočet emisních stropů pro roky 2016 a 2019, jsou uvedeny v oddílech 3.2 a 3.3.

3.1.2   Zvláštní případ zařízení ke spalování více druhů paliv a/nebo sestávajících z více druhů zařízení Rovnici uvedenou v oddíle 3.1.1 nelze použít pro spalovací zařízení,

která v období 2001–2010 spalovala více druhů paliv (souběžně nebo odděleně) nebo která sestávají z více druhů zařízení.

U takových spalovacích zařízení je nutné pro výpočet jejich podílu na emisních stropech použít jiné mezní hodnoty emisí nebo referenční podmínky. Z tohoto důvodu se použije následující metoda.

Podíl na stropu (tun/rok) = Σ [průtok odpadního plynu (Nm3/rok) × MHE (mg/Nm3) × 1,0 × 10–9]

Z této rovnice vyplývá, že u každého druhu paliva použitého v období 2001–2010 se průměrný objem odpadního plynu za rok (Nm3/rok) vynásobí příslušnou mezní hodnotou emisí (odpovídající celkovému jmenovitému tepelnému příkonu celého spalovacího zařízení). Výsledky násobení jsou pak sečteny za všechny druhy použitých paliv.

Musí být zajištěno, že u každého druhu paliva jsou násobený objem odpadního plynu a mezní hodnota emisí vyjádřeny při stejném referenčním obsahu kyslíku.

Stejný přístup se použije v případech, kdy v období 2001–2010, při zohlednění čl. 29 odst. 1 a 2 směrnice 2010/75/EU, jednotlivé spalovací zařízení sestávalo z propojení různých druhů zařízení. Zde jsou názorné příklady:

| — | jedna nebo více plynových turbín propojených s jedním nebo více druhy spalovacích zařízení, |
| --- | --- |

—

jedna nebo více plynových turbín propojených s jedním nebo více druhy spalovacích zařízení,

| — | jeden nebo více plynových motorů propojených s jedním nebo více druhy spalovacích zařízení. |
| --- | --- |

—

jeden nebo více plynových motorů propojených s jedním nebo více druhy spalovacích zařízení.

3.1.3   Minimální stupeň odsíření (MSO)

Rovnici uvedenou v oddíle 3.1.1 nelze použít pro spalovací zařízení spalující domácí tuhá paliva (10), která nemohou splnit příslušné mezní hodnoty emisí stanovené pro oxid siřičitý ve směrnici 2010/75/EU vzhledem k povaze těchto paliv.

U těchto zařízení může být výpočet jejich podílu na emisním stropu pro oxid siřičitý založen spíše na použití příslušných minimálních stupňů odsíření (11) než na mezních hodnotách emisí pro oxid siřičitý.

V takovém případě se podíl spalovacího zařízení na emisním stropu pro oxid siřičitý vyjádřený v tunách za rok (tun/rok) vypočítá pomocí této rovnice:

Podíl na stropu pro SO2 (tun/rok) = vstupní množství síry (tun/rok) × (1 – (MSO/100)) × 2

kde:

| — | „vstupní množství síry“ je množství síry (S) za rok obsažené v domácím tuhém palivu, které bylo použito ve spalovacím zařízení, vyjádřené v tunách za rok (tun/rok), v průměrných hodnotách za období 2001–2010. |
| --- | --- |

—

„vstupní množství síry“ je množství síry (S) za rok obsažené v domácím tuhém palivu, které bylo použito ve spalovacím zařízení, vyjádřené v tunách za rok (tun/rok), v průměrných hodnotách za období 2001–2010.

| — | „MSO“ je příslušný minimální stupeň odsíření, vyjádřený v procentech. |
| --- | --- |

—

„MSO“ je příslušný minimální stupeň odsíření, vyjádřený v procentech.

Podrobnosti o tom, jak stanovit příslušný minimální stupeň odsíření pro výpočet emisních stropů pro oxid siřičitý pro roky 2016 a 2019, jsou uvedeny v oddílech 3.2 a 3.3.

3.2   Příslušné mezní hodnoty emisí a minimální stupně odsíření pro výpočet emisních stropů pro rok 2016

Podle čl. 32 odst. 3 směrnice 2010/75/EU se emisní strop(y) pro rok 2016 vypočítá na základě příslušných mezních hodnot emisí stanovených v přílohách III až VII směrnice 2001/80/ES nebo tam, kde je to použitelné, na základě minimálních stupňů odsíření stanovených v příloze III směrnice 2001/80/ES. Výpočet emisních stropů pro rok 2016 je tedy založen na příslušných mezních hodnotách emisí a MSO, které budou k 1. lednu 2016 použitelné pro dotčená spalovací zařízení podle směrnice 2001/80/ES, při zohlednění následujících ustanovení (12).

Mezní hodnoty emisí a MSO se stanoví na základě celkového jmenovitého tepelného příkonu celého zařízení k 31. prosinci 2010, druhu (druhů) použitého paliva a ročních provozních hodin v průměrných hodnotách za období 2001–2010. Pokud byla spalovací zařízení rozšířena o alespoň 50 MW v období mezi 27. listopadem 2002 a 31. prosincem 2010, použijí se pravidla pro výpočet příslušných mezních hodnot emisí uvedená v článku 10 směrnice 2001/80/ES.

U všech plynových turbín zahrnutých do přechodného národního plánu je příslušnou mezní hodnotou emisí pro oxidy dusíku hodnota stanovená v části B přílohy VI směrnice 2001/80/ES bez ohledu na čl. 2 odst. 7 písm. j) směrnice 2001/80/ES.

Protože směrnice 2001/80/ES nestanoví žádnou mezní hodnotu emisí pro oxidy dusíku u plynových motorů, je příslušnou mezní hodnotou emisí pro oxidy dusíku hodnota stanovená v části 1 přílohy V směrnice 2010/75/EU.

U spalovacích zařízení, která v období 2001–2010 používala různé druhy paliv, se příslušné mezní hodnoty emisí uvedou pro každé palivo zvlášť. Oddíl 3.1.2 obsahuje podrobnosti o metodě pro výpočet podílu každého takového zařízení na emisních stropech.

Směrnice 2001/80/ES umožňuje, aby určitá spalovací zařízení, jejichž roční provoz (v klouzavém průměru za pět let) nepřesahuje dobu 1 500 hodin, dodržovala mírnější mezní hodnoty emisí. Uvedené hodnoty lze použít pro výpočet podílu jednotlivých zařízení na emisních stropech pro rok 2016, pouze pokud průměrný počet provozních hodin daného zařízení v období 2001–2010 nepřesahuje 1 500 hodin za rok.

Přehled příslušných mezních hodnot emisí stanovených v přílohách III až VII směrnice 2001/80/ES a příslušných MSO stanovených v příloze III směrnice 2001/80/ES je uveden v tabulkách C.1, C.2 a C.3 v dodatku C této přílohy (13).

3.3   Příslušné mezní hodnoty emisí a minimální stupně odsíření pro výpočet emisních stropů pro rok 2019

Podle čl. 32 odst. 3 směrnice 2010/75/EU se emisní stropy pro rok 2019 vypočítají na základě příslušných mezních hodnot emisí stanovených v části 1 přílohy V směrnice 2010/75/EU nebo tam, kde je to použitelné, příslušných stupňů odsíření stanovených v části 5 přílohy V směrnice 2010/75/EU. Výpočet emisních stropů pro rok 2019 je tedy založen na příslušných mezních hodnotách emisí a MSO, které budou k 1. lednu 2019 použitelné pro dotčená spalovací zařízení podle směrnice 2010/75/EU.

Mezní hodnoty emisí a MSO se stanoví na základě celkového jmenovitého tepelného příkonu celého zařízení k 31. prosinci 2010, druhu (druhů) použitého paliva a ročních provozních hodin v průměrných hodnotách za období 2001–2010.

Přehled příslušných mezních hodnot emisí stanovených v části 1 přílohy V směrnice 2010/75/EU a příslušných MSO stanovených v části 5 přílohy V směrnice 2010/75/EU je uveden v tabulkách D.1, D.2 a D.3 v dodatku D této přílohy.

U spalovacích zařízení, která používala v období 2001–2010 různé druhy paliv, se příslušné mezní hodnoty emisí uvedou pro každé palivo zvlášť. Oddíl 3.1.2 obsahuje podrobnosti o metodě pro výpočet podílu každého z těchto zařízení na emisních stropech.

Směrnice 2010/75/EU umožňuje, aby určitá spalovací zařízení, jejichž roční provoz (v klouzavém průměru za pět let) nepřesahuje dobu 1 500 hodin, dodržovala mírnější mezní hodnoty emisí. Uvedené hodnoty lze použít pro výpočet podílu jednotlivých zařízení na emisních stropech pro rok 2019, pouze pokud průměrný počet provozních hodin daného zařízení v období 2001–2010 nepřesahuje 1 500 hodin za rok.

3.4   Výpočet emisních stropů

3.4.1   Výpočet emisních stropů pro roky 2016 a 2019

Pro roky 2016 a 2019 se celkové emisní stropy na znečišťující látku stanoví sečtením podílů každého jednotlivého zařízení na příslušných emisních stropech:

| | strop2016 (tun/rok) = Σ [podíl jednotlivého zařízení na stropě pro rok 2016] |
| --- | --- |

strop2016 (tun/rok) = Σ [podíl jednotlivého zařízení na stropě pro rok 2016]

| | strop2019 (tun/rok) = Σ [podíl jednotlivého zařízení na stropě pro rok 2019] |
| --- | --- |

strop2019 (tun/rok) = Σ [podíl jednotlivého zařízení na stropě pro rok 2019]

3.4.2   Výpočet emisních stropů pro roky 2017, 2018 a 2020

Stropy pro rok 2017 (strop2017) se vypočítají pomocí této rovnice:

Formula

Stropy pro rok 2018 (strop2018) se vypočítají pomocí této rovnice:

Formula

Stropy pro první pololetí roku 2020 (strop2020) se stanoví ve výši poloviny stropů pro rok 2019:

Formula

4.   Následné změny přechodných národních plánů

Členské státy informují Komisi alespoň o těchto skutečnostech:

| a) | spalovacích zařízeních, která se rozhodnou pro odchylku pro spalovací zdroje s omezenou životností v souladu s článkem 33 směrnice 2010/75/EU;







  Poznámka: | Zatímco členské státy musí Komisi sdělit své přechodné národní plány nejpozději 1. ledna 2013, provozovatelé mají čas do 1. ledna 2014, aby uvědomili příslušný orgán, zda se rozhodli pro odchylku pro spalovací zdroje s omezenou životností. Tak může být určité spalovací zařízení původně zahrnuto do přechodného národního plánu předloženého Komisi předtím, než se stane předmětem odchylky pro spalovací zdroje s omezenou životností. Poté musí být spalovací zařízení vyjmuto z přechodného národního plánu, jakmile provozovatel spalovacího zařízení uvědomí příslušný orgán o rozhodnutí zvolit si odchylku pro spalovací zdroje s omezenou životností. Podíly na příslušném emisním stropu (stropech) každého spalovacího zařízení, na které by se vztahoval článek 33 směrnice 2010/75/EU, musí být následně odečteny od emisního stropu (stropů), jak byl vypočítán v poslední přijaté verzi přechodného národního plánu (nebo, pokud nebyl žádný takový plán přijat, jak byl vypočítán v poslední verzi přechodného národního plánu předloženého Komisi). |
| --- | --- | --- |

a)

spalovacích zařízeních, která se rozhodnou pro odchylku pro spalovací zdroje s omezenou životností v souladu s článkem 33 směrnice 2010/75/EU;

Poznámka:

Zatímco členské státy musí Komisi sdělit své přechodné národní plány nejpozději 1. ledna 2013, provozovatelé mají čas do 1. ledna 2014, aby uvědomili příslušný orgán, zda se rozhodli pro odchylku pro spalovací zdroje s omezenou životností. Tak může být určité spalovací zařízení původně zahrnuto do přechodného národního plánu předloženého Komisi předtím, než se stane předmětem odchylky pro spalovací zdroje s omezenou životností. Poté musí být spalovací zařízení vyjmuto z přechodného národního plánu, jakmile provozovatel spalovacího zařízení uvědomí příslušný orgán o rozhodnutí zvolit si odchylku pro spalovací zdroje s omezenou životností. Podíly na příslušném emisním stropu (stropech) každého spalovacího zařízení, na které by se vztahoval článek 33 směrnice 2010/75/EU, musí být následně odečteny od emisního stropu (stropů), jak byl vypočítán v poslední přijaté verzi přechodného národního plánu (nebo, pokud nebyl žádný takový plán přijat, jak byl vypočítán v poslední verzi přechodného národního plánu předloženého Komisi).

| b) | spalovacích zařízeních, která jsou uzavřená (tj. těch zařízení, která definitivně ukončila provoz) nebo jejichž celkový jmenovitý tepelný příkon je snížen na méně než 50 MW; |
| --- | --- |

b)

spalovacích zařízeních, která jsou uzavřená (tj. těch zařízení, která definitivně ukončila provoz) nebo jejichž celkový jmenovitý tepelný příkon je snížen na méně než 50 MW;

| c) | spalovacích zařízeních, která začnou spoluspalovat odpady po 31. prosinci 2015, a na která by se proto vztahovala kapitola IV směrnice 2010/75/EU.







  Poznámka: | Jak je uvedeno v čl. 32 odst. 3 směrnice 2010/75/EU, skutečnost, že zařízení, které bylo zařazeno do přechodného národního plánu, je uzavřené nebo již nespadá do oblasti působnosti kapitoly III směrnice 2010/75/EU, není důvodem ke zvýšení celkových ročních emisí ze zbývajících zařízení, na která se plán vztahuje. |
| --- | --- | --- |

c)

spalovacích zařízeních, která začnou spoluspalovat odpady po 31. prosinci 2015, a na která by se proto vztahovala kapitola IV směrnice 2010/75/EU.

Poznámka:

Jak je uvedeno v čl. 32 odst. 3 směrnice 2010/75/EU, skutečnost, že zařízení, které bylo zařazeno do přechodného národního plánu, je uzavřené nebo již nespadá do oblasti působnosti kapitoly III směrnice 2010/75/EU, není důvodem ke zvýšení celkových ročních emisí ze zbývajících zařízení, na která se plán vztahuje.

Pro účely čl. 32 odst. 6 směrnice 2010/75/EU nemají členské státy povinnost sdělovat Komisi následující informace, neboť by následné změny, kterých se týkají, neměly ovlivnit příslušný emisní strop (stropy):

| — | snížení nebo zvýšení celkového jmenovitého tepelného příkonu po 31. prosinci 2010 (jiné než snížení na méně než 50 MW), |
| --- | --- |

—

snížení nebo zvýšení celkového jmenovitého tepelného příkonu po 31. prosinci 2010 (jiné než snížení na méně než 50 MW),

| — | snížení nebo zvýšení počtu ročních provozních hodin po roce 2010, |
| --- | --- |

—

snížení nebo zvýšení počtu ročních provozních hodin po roce 2010,

| — | změna v používání paliva (druh, množství), která nastala po roce 2010 (jiná než přechod ke spalování odpadu, což by zařízení kvalifikovalo jako zařízení na spoluspalování odpadu a způsobilo jeho vyjmutí z přechodného národního plánu). |
| --- | --- |

—

změna v používání paliva (druh, množství), která nastala po roce 2010 (jiná než přechod ke spalování odpadu, což by zařízení kvalifikovalo jako zařízení na spoluspalování odpadu a způsobilo jeho vyjmutí z přechodného národního plánu).

Změny v názvu zařízení (např. z důvodu změny provozovatele) jsou předkládány prostřednictvím inventur emisí, které zajišťují členské státy v souladu s čl. 6 odst. 3 tohoto rozhodnutí a čl. 72 odst. 3 směrnice 2010/75/EU.

---

(1)  Stejné pravidlo se použije u článků 33, 34 a 35 směrnice 2010/75/EU. Na určitou část spalovacího zařízení se tedy nemohou vztahovat ustanovení článků 33, 34 nebo 35, pokud by jiná část (nebo části) daného zařízení byla zahrnuta do přechodného národního plánu.

(2)  Jak bylo uvedeno v emisních inventurách vypracovaných podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/80/ES ze dne 23. října 2001 o omezení emisí některých znečišťujících látek do ovzduší z velkých spalovacích zařízení (Úř. věst. L 309, 27.11.2001, s. 1).

(3)  Tato informace je nutná za účelem stanovení příslušných mezních hodnot emisí k 1. lednu 2016, jak stanoví článek 10 směrnice 2001/80/ES.

(4)  „Provozními hodinami“ se rozumí doba vyjádřená v hodinách, během níž je celé spalovací zařízení nebo jeho část v provozu a vypouští emise do ovzduší, s výjimkou doby uvádění zařízení do provozu a ukončování jeho provozu.

(5)  Například u plynových turbín se přechodný národní plán vztahuje pouze na emise oxidů dusíku. U jiných zařízení se přechodný národní plán může vztahovat na některé znečišťující látky, přičemž se na ně vztahují mezní hodnoty emisí z přílohy V směrnice 2010/75/EU pro jiné znečišťující látky.

(6)  U spalovacích zařízení, která kdykoliv v období 2001–2010 spoluspalovala odpady (jiné než „biomasu“ podle definice v čl. 3 odst. 31 písm. b) směrnice 2010/75/EU, a následně se na ně vztahovala směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/76/ES ze dne 4. prosince 2000 o spalování odpadů (Úř. věst. L 332, 28.12.2000, s. 91)), se pod tento bod nezahrne množství odpadů spálených v uvedeném období.

(7)  Viz oddíl 3.1.1 této přílohy týkající se použitelných referenčních podmínek.

(8)  Viz oddíl 3.1.2 této přílohy.

(9)  „Domácím tuhým palivem“ se rozumí přírodní pevné palivo, jež je spalováno ve spalovacím zařízení určeném zvláště pro ně a jež se těží místně.

(10)  To platí pro spalovací zařízení, která v období 2001–2010 spalovala domácí tuhé palivo.

(11)  „Stupněm odsíření“ se rozumí poměr množství síry nevyloučené spalovacím zařízením do ovzduší v daném časovém úseku k množství síry obsažené v tuhém palivu, které bylo do spalovacího zařízení přivedeno a použito ve stejném časovém úseku.

(12)  Příslušné mezní hodnoty emisí pro výpočet emisních stropů nejsou dotčeny začleněním určitého zařízení do národního plánu snižování emisí podle čl. 4 odst. 6 směrnice 2001/80/ES.

(13)  Nejedná se o vyčerpávající přehled. Zejména nezahrnuje situace, kdy bylo spalovací zařízení rozšířeno o alespoň 50 MW v období mezi 27. listopadem 2002 a 31. prosincem 2010. V takovém případě jsou důležité také mezní hodnoty emisí uvedené v částech B příloh III až VII směrnice 2001/80/ES (použití článku 10 směrnice 2001/80/ES).

Dodatek A

Tabulka A.1

Vzorový formulář pro seznam spalovacích zařízení, která mají být zahrnuta do přechodného národního plánu

| A | B | C | D | E | F | G | H |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Číslo | Název zařízení | Umístění zařízení
  (adresa) | Datum podání žádosti o první povolení pro dané zařízení a datum prvního uvedení zařízení do provozu | NEBO
  Datum udělení prvního povolení pro dané zařízení | Jakékoliv zvětšení celkového jmenovitého tepelného příkonu zařízení o nejméně 50 MW, ke kterému došlo mezi 27. listopadem 2002 a 31. prosincem 2010
  (celkové zvětšení v MW) | Celkový jmenovitý tepelný příkon k 31.12.2010
  (MW) | Počet provozních hodin za rok
  (průměr 2001–2010) | Znečišťující látky (SO2, NOx, tuhé znečišťující látky), pro které není dotčené spalovací zařízení zahrnuto do přechodného národního plánu |

A

B

C

D

E

F

G

H

Číslo

Název zařízení

Umístění zařízení

(adresa)

Datum podání žádosti o první povolení pro dané zařízení a datum prvního uvedení zařízení do provozu

NEBO

Datum udělení prvního povolení pro dané zařízení

Jakékoliv zvětšení celkového jmenovitého tepelného příkonu zařízení o nejméně 50 MW, ke kterému došlo mezi 27. listopadem 2002 a 31. prosincem 2010

(celkové zvětšení v MW)

Celkový jmenovitý tepelný příkon k 31.12.2010

(MW)

Počet provozních hodin za rok

(průměr 2001–2010)

Znečišťující látky (SO2, NOx, tuhé znečišťující látky), pro které není dotčené spalovací zařízení zahrnuto do přechodného národního plánu

| A | I | J | K | L | M |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Číslo | Uveďte, zda je zařízení plynová turbína nebo plynový motor | Množství paliva použitého za rok
  (průměr 2001–2010) | Průměrný průtok odpadního plynu za rok
  (průměr 2001–2010) | Roční množství síry v použitých domácích tuhých palivech, která byla do spalovacího zařízení přivedena
  (průměr 2001–2010) | Konverzní faktor(y) použitý v případě, že byl průtok odpadního plynu vypočítán z palivového vstupu (pro každý druh paliva) |
| (TJ/rok) | (Nm3/rok) | (tun/rok) | (Nm3/GJ) |
| | | černé uhlí | hnědé uhlí | biomasa | ostatní tuhá paliva | kapalná paliva | plynná paliva | | | |

A

I

J

K

L

M

Číslo

Uveďte, zda je zařízení plynová turbína nebo plynový motor

Množství paliva použitého za rok

(průměr 2001–2010)

Průměrný průtok odpadního plynu za rok

(průměr 2001–2010)

Roční množství síry v použitých domácích tuhých palivech, která byla do spalovacího zařízení přivedena

(průměr 2001–2010)

Konverzní faktor(y) použitý v případě, že byl průtok odpadního plynu vypočítán z palivového vstupu (pro každý druh paliva)

(TJ/rok)

(Nm3/rok)

(tun/rok)

(Nm3/GJ)

černé uhlí

hnědé uhlí

biomasa

ostatní tuhá paliva

kapalná paliva

plynná paliva

Dodatek B

Tabulka B.1

Vzorový formulář pro výpočet emisních stropů pro rok 2016

| A | B | C | D | E | F | G | H | I | J | K |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Číslo | Název | Referenční obsah kyslíku | Příslušné MHE pro SO2 | Příslušný stupeň odsíření | Podíl zařízení na stropu pro SO2 pro rok 2016 | Příslušné MHE pro NOx | Podíl zařízení na stropu pro NOx pro rok 2016 | Příslušné MHE pro tuhé znečišťující látky | Podíl zařízení na stropu pro tuhé zneč. látky pro rok 2016 | Komentáře |
| (%) | (mg/Nm3) | (je-li použitelný) | (tun/rok) | (mg/Nm3) | (tun/rok) | (mg/Nm3) | (tun/rok) |
| (údaje o jednotlivých zařízeních) |
| SOUČET | | | | | CELKOVÝ STROP PRO SO2 | | CELKOVÝ STROP PRO NOx | | CELKOVÝ STROP PRO tuhé zneč. látky | |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

J

K

Číslo

Název

Referenční obsah kyslíku

Příslušné MHE pro SO2

Příslušný stupeň odsíření

Podíl zařízení na stropu pro SO2 pro rok 2016

Příslušné MHE pro NOx

Podíl zařízení na stropu pro NOx pro rok 2016

Příslušné MHE pro tuhé znečišťující látky

Podíl zařízení na stropu pro tuhé zneč. látky pro rok 2016

Komentáře

(%)

(mg/Nm3)

(je-li použitelný)

(tun/rok)

(mg/Nm3)

(tun/rok)

(mg/Nm3)

(tun/rok)

(údaje o jednotlivých zařízeních)

SOUČET

CELKOVÝ STROP PRO SO2

CELKOVÝ STROP PRO NOx

CELKOVÝ STROP PRO tuhé zneč. látky

Tabulka B.2

Vzorový formulář pro výpočet emisních stropů pro rok 2019

| A | B | C | D | E | F | G | H | I | J | K |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Číslo | Název | Referenční obsah kyslíku | Příslušné MHE pro SO2 | Příslušný stupeň odsíření | Podíl zařízení na stropu pro SO2 pro rok 2019 | Příslušné MHE pro NOx | Podíl zařízení na stropu pro NOx pro rok 2019 | Příslušné MHE pro tuhé znečišťující látky | Podíl zařízení na stropu pro tuhé zneč. látky pro rok 2019 | Komentáře |
| (%) | (mg/Nm3) | (je-li použitelný) | (tun/rok) | (mg/Nm3) | (tun/rok)) | (mg/Nm3) | (tun/rok) |
| (údaje o jednotlivých zařízeních) |
| SOUČET | | | | | CELKOVÝ STROP PRO SO2 | | CELKOVÝ STROP PRO NOx | | CELKOVÝ STROP PRO tuhé zneč. látky | |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

J

K

Číslo

Název

Referenční obsah kyslíku

Příslušné MHE pro SO2

Příslušný stupeň odsíření

Podíl zařízení na stropu pro SO2 pro rok 2019

Příslušné MHE pro NOx

Podíl zařízení na stropu pro NOx pro rok 2019

Příslušné MHE pro tuhé znečišťující látky

Podíl zařízení na stropu pro tuhé zneč. látky pro rok 2019

Komentáře

(%)

(mg/Nm3)

(je-li použitelný)

(tun/rok)

(mg/Nm3)

(tun/rok))

(mg/Nm3)

(tun/rok)

(údaje o jednotlivých zařízeních)

SOUČET

CELKOVÝ STROP PRO SO2

CELKOVÝ STROP PRO NOx

CELKOVÝ STROP PRO tuhé zneč. látky

Tabulka B.3

Přehled emisních stropů

| (v tunách za rok) |
| --- |
| | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020
  (1. leden–30. červen) |
| SO2 | | | | | |
| NOx | | | | | |
| Tuhé znečišťující látky | | | | | |

(v tunách za rok)

2016

2017

2018

2019

2020

(1. leden–30. červen)

SO2

NOx

Tuhé znečišťující látky

Dodatek C

Tabulka C.1

Mezní hodnoty emisí pro výpočet jednotlivých podílů na emisních stropech pro rok 2016 pro jiná spalovací zařízení než plynové turbíny a plynové motory

| Znečišťující látka | Druh paliva | MHE (mg/Nm3) |
| --- | --- | --- |
| 50–100 MW | > 100–300 MW | > 300–500 MW | > 500 MW |
| SO2 | Tuhé | 2 000 | 2 000 až 400 (lineární stupnice) (Poznámka 1) | 400 |
| Kapalné | 1 700 | 1 700 až 400
  (lineární stupnice) | 400 |
| Plynné | 35 obecně
  5 pro zkapalněný plyn
  800 pro plyn z koksárenských pecí & vysokopecní plyn |
| NOx

  (Poznámka 6) | Tuhé
  (Poznámka 2) | 600 | 200
  (Poznámka 3) |
| Kapalné | 450 | 400 |
| Plynné | 300 | 200 |
| Tuhé znečišťující látky | Tuhé | 100 | 50 (Poznámka 4) |
| Kapalné | 50 (Poznámka 5) |
| Plynné | 5 obecně
  10 pro vysokopecní plyn
  50 pro plyny vznikající v ocelářském průmyslu, které lze použít jinde |

Znečišťující látka

Druh paliva

MHE (mg/Nm3)

50–100 MW

> 100–300 MW

> 300–500 MW

> 500 MW

SO2

Tuhé

2 000

2 000 až 400 (lineární stupnice) (Poznámka 1)

400

Kapalné

1 700

1 700 až 400

(lineární stupnice)

400

Plynné

35 obecně

5 pro zkapalněný plyn

800 pro plyn z koksárenských pecí & vysokopecní plyn

NOx

(Poznámka 6)

Tuhé

(Poznámka 2)

600

200

(Poznámka 3)

Kapalné

450

400

Plynné

300

200

Tuhé znečišťující látky

Tuhé

100

50 (Poznámka 4)

Kapalné

50 (Poznámka 5)

Plynné

5 obecně

10 pro vysokopecní plyn

50 pro plyny vznikající v ocelářském průmyslu, které lze použít jinde

Referenční obsah kyslíku je 6 % pro tuhá paliva a 3 % pro kapalná a plynná paliva.

Poznámky:

| 1. | 800 mg/Nm3 pro zařízení s celkovým jmenovitým tepelným příkonem 400 MW nebo více, jejichž provoz nepřesahuje 1 500 hodin za rok. |
| --- | --- |

1.

800 mg/Nm3 pro zařízení s celkovým jmenovitým tepelným příkonem 400 MW nebo více, jejichž provoz nepřesahuje 1 500 hodin za rok.

| 2. | 1 200 mg/Nm3 pro zařízení, která v 12měsíčním období končícím dne 1. ledna 2001, byla provozována a jsou dále provozována na tuhá paliva, jejichž těkavý obsah je nižší než 10 %. |
| --- | --- |

2.

1 200 mg/Nm3 pro zařízení, která v 12měsíčním období končícím dne 1. ledna 2001, byla provozována a jsou dále provozována na tuhá paliva, jejichž těkavý obsah je nižší než 10 %.

| 3. | 450 mg/Nm3 pro zařízení, jejichž provoz nepřesahuje 1 500 hodin za rok. |
| --- | --- |

3.

450 mg/Nm3 pro zařízení, jejichž provoz nepřesahuje 1 500 hodin za rok.

| 4. | 100 mg/Nm3 pro zařízení, kterým bylo původní stavební povolení, nebo pokud stavební řízení neproběhlo, původní povolení k provozu uděleno před 1. červencem 1987 a která spalují tuhé palivo s tepelným obsahem nižším než 5 800 kJ/kg, s hmotnostním obsahem vlhkosti vyšším než 45 %, se souhrnným hmotnostním obsahem vlhkosti a popela vyšším než 60 % a s obsahem oxidu vápenatého v popelu vyšším než 10 %. |
| --- | --- |

4.

100 mg/Nm3 pro zařízení, kterým bylo původní stavební povolení, nebo pokud stavební řízení neproběhlo, původní povolení k provozu uděleno před 1. červencem 1987 a která spalují tuhé palivo s tepelným obsahem nižším než 5 800 kJ/kg, s hmotnostním obsahem vlhkosti vyšším než 45 %, se souhrnným hmotnostním obsahem vlhkosti a popela vyšším než 60 % a s obsahem oxidu vápenatého v popelu vyšším než 10 %.

| 5. | 100 mg/Nm3 pro zařízení se jmenovitým tepelným příkonem nižším než 500 MW, která spalují kapalné palivo s obsahem popela vyšším než 0,06 %. |
| --- | --- |

5.

100 mg/Nm3 pro zařízení se jmenovitým tepelným příkonem nižším než 500 MW, která spalují kapalné palivo s obsahem popela vyšším než 0,06 %.

| 6. | Pro zařízení umístěná ve francouzských zámořských departementech, na Azorech, Madeiře nebo Kanárských ostrovech se použijí tyto MHE: tuhá paliva obecně: 650 mg/Nm3; tuhá paliva s < 10 % těkavých sloučenin: 1 300 mg/Nm3; kapalná paliva: 450 mg/Nm3; plynná paliva: 350 mg/Nm3. |
| --- | --- |

6.

Pro zařízení umístěná ve francouzských zámořských departementech, na Azorech, Madeiře nebo Kanárských ostrovech se použijí tyto MHE: tuhá paliva obecně: 650 mg/Nm3; tuhá paliva s < 10 % těkavých sloučenin: 1 300 mg/Nm3; kapalná paliva: 450 mg/Nm3; plynná paliva: 350 mg/Nm3.

Tabulka C.2

Mezní hodnoty emisí pro výpočet jednotlivých podílů na emisních stropech pro NOx na rok 2016 pro plynové turbíny a plynové motory

| | MHE pro NOx

  (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Plynové motory (spalující plynná paliva) | 100 |
| Plynové turbíny (včetně CCGT) spalující tato paliva: |
| Zemní plyn (Poznámka 1) | 50
  (Poznámky 2 a 3) |
| Jiná plynná paliva než zemní plyn | 120 |
| Lehké a střední destiláty | 120 |

MHE pro NOx

(mg/Nm3)

Plynové motory (spalující plynná paliva)

100

Plynové turbíny (včetně CCGT) spalující tato paliva:

Zemní plyn (Poznámka 1)

50

(Poznámky 2 a 3)

Jiná plynná paliva než zemní plyn

120

Lehké a střední destiláty

120

Referenční obsah kyslíku je 15 %.

Poznámky:

| 1. | Přirozeně se vyskytující methan s maximálním obsahem 20 % obj. inertů a dalších složek. |
| --- | --- |

1.

Přirozeně se vyskytující methan s maximálním obsahem 20 % obj. inertů a dalších složek.

| 2. | 75 mg/Nm3 v následujících případech, (kdy je účinnost plynové turbíny stanovena za podmínek základního zatížení podle ISO):






  — | plynové turbíny v kombinovaných systémech na výrobu tepla a elektřiny s celkovou účinností vyšší než 75 %, |
| --- | --- | --- |

2.

75 mg/Nm3 v následujících případech, (kdy je účinnost plynové turbíny stanovena za podmínek základního zatížení podle ISO):

—

plynové turbíny v kombinovaných systémech na výrobu tepla a elektřiny s celkovou účinností vyšší než 75 %,

| — | plynové turbíny v zařízeních s kombinovaným cyklem s roční průměrnou celkovou elektrickou účinností vyšší než 55 %, |
| --- | --- |

—

plynové turbíny v zařízeních s kombinovaným cyklem s roční průměrnou celkovou elektrickou účinností vyšší než 55 %,

| — | plynové turbíny pro mechanický pohon |
| --- | --- |

—

plynové turbíny pro mechanický pohon

| 3. | Pro plynové turbíny s jednoduchým cyklem, které nespadají do kategorií uvedených v poznámce 2, ale mají účinnost vyšší než 35 % (za podmínek základního zatížení podle ISO), platí MHE ve výši 50 × η/35, kde η je účinnost plynové turbíny (za podmínek základního zatížení podle ISO) vyjádřená v procentech. |
| --- | --- |

3.

Pro plynové turbíny s jednoduchým cyklem, které nespadají do kategorií uvedených v poznámce 2, ale mají účinnost vyšší než 35 % (za podmínek základního zatížení podle ISO), platí MHE ve výši 50 × η/35, kde η je účinnost plynové turbíny (za podmínek základního zatížení podle ISO) vyjádřená v procentech.

Tabulka C.3

Minimální stupně odsíření pro výpočet jednotlivých podílů na emisních stropech pro SO2 pro rok 2016 v případě spalovacích zařízení spalujících domácí tuhá paliva, která nemohou dodržet mezní hodnoty emisí pro SO2 uvedené v čl. 30 odst. 2 a 3 směrnice 2010/75/EU vzhledem k povaze těchto paliv

| Celkový jmenovitý tepelný příkon | Minimální stupeň odsíření |
| --- | --- |
| 50–100 MW | 60 % |
| > 100–300 MW | 75 % |
| > 300–500 MW | 90 % |
| > 500 MW | 94 % obecně
  92 % pro zařízení v případech, kdy byla uzavřena smlouva o instalaci zařízení pro odsíření kouřových plynů nebo pro injektáž vápna a montážní práce již byly zahájeny před 1. lednem 2001 |

Celkový jmenovitý tepelný příkon

Minimální stupeň odsíření

50–100 MW

60 %

> 100–300 MW

75 %

> 300–500 MW

90 %

> 500 MW

94 % obecně

92 % pro zařízení v případech, kdy byla uzavřena smlouva o instalaci zařízení pro odsíření kouřových plynů nebo pro injektáž vápna a montážní práce již byly zahájeny před 1. lednem 2001

Dodatek D

Tabulka D.1

Mezní hodnoty emisí pro výpočet jednotlivých podílů na emisních stropech pro rok 2019 pro jiná spalovací zařízení než plynové turbíny a plynové motory

| Znečišťující látka | Druh paliva | MHE (mg/Nm3) |
| --- | --- | --- |
| 50–100 MW | > 100–300 MW | > 300–500 MW | > 500 MW |
| SO2 | Černé uhlí, hnědé uhlí a jiná tuhá paliva (Poznámka 1) | 400 | 250 | 200 |
| Biomasa (Poznámka 1) | 200 |
| Rašelina (Poznámka 1) | 300 | 200 |
| Kapalné | 350
  (Poznámka 2) | 250
  (Poznámka 2) | 200
  (Poznámka 3) |
| Plynné | 35 obecně
  5 pro zkapalněný plyn
  400 pro plyny z koksárenských pecí s nízkou výhřevností
  200 pro plyny z vysokých pecí s nízkou výhřevností |
| NOx | Černé uhlí, hnědé uhlí a jiná tuhá paliva | 300
  (Poznámky 4 a 5) | 200
  (Poznámka 5) | 200
  (Poznámka 6) |
| Biomasa a rašelina | 300
  (Poznámka 5) | 250
  (Poznámka 5) | 200
  (Poznámka 5) | 200
  (Poznámka 6) |
| Kapalné | 450 | 200
  (Poznámky 5 a 7) | 150
  (Poznámky 5 a 7) | 150
  (Poznámka 3) |
| Zemní plyn (Poznámka 8) | 100 |
| Jiné plyny | 300 | 200 |
| Tuhé znečišťující látky | Černé uhlí, hnědé uhlí a jiná tuhá paliva | 30 | 25 | 20 |
| Biomasa a rašelina | 30 | 20 |
| Kapalné | 30 | 25 | 20 |
| Plynné | 5 obecně
  10 pro vysokopecní plyn
  30 pro plyny vznikající v ocelářském průmyslu, které lze použít jinde |

Znečišťující látka

Druh paliva

MHE (mg/Nm3)

50–100 MW

> 100–300 MW

> 300–500 MW

> 500 MW

SO2

Černé uhlí, hnědé uhlí a jiná tuhá paliva (Poznámka 1)

400

250

200

Biomasa (Poznámka 1)

200

Rašelina (Poznámka 1)

300

200

Kapalné

350

(Poznámka 2)

250

(Poznámka 2)

200

(Poznámka 3)

Plynné

35 obecně

5 pro zkapalněný plyn

400 pro plyny z koksárenských pecí s nízkou výhřevností

200 pro plyny z vysokých pecí s nízkou výhřevností

NOx

Černé uhlí, hnědé uhlí a jiná tuhá paliva

300

(Poznámky 4 a 5)

200

(Poznámka 5)

200

(Poznámka 6)

Biomasa a rašelina

300

(Poznámka 5)

250

(Poznámka 5)

200

(Poznámka 5)

200

(Poznámka 6)

Kapalné

450

200

(Poznámky 5 a 7)

150

(Poznámky 5 a 7)

150

(Poznámka 3)

Zemní plyn (Poznámka 8)

100

Jiné plyny

300

200

Tuhé znečišťující látky

Černé uhlí, hnědé uhlí a jiná tuhá paliva

30

25

20

Biomasa a rašelina

30

20

Kapalné

30

25

20

Plynné

5 obecně

10 pro vysokopecní plyn

30 pro plyny vznikající v ocelářském průmyslu, které lze použít jinde

Referenční obsah kyslíku je 6 % pro tuhá paliva a 3 % pro kapalná a plynná paliva.

Poznámky:

| 1. | 800 mg/Nm3 pro zařízení, jejichž provoz nepřesahuje 1 500 provozních hodin za rok |
| --- | --- |

1.

800 mg/Nm3 pro zařízení, jejichž provoz nepřesahuje 1 500 provozních hodin za rok

| 2. | 850 mg/Nm3 pro zařízení, jejichž provoz nepřesahuje 1 500 provozních hodin za rok |
| --- | --- |

2.

850 mg/Nm3 pro zařízení, jejichž provoz nepřesahuje 1 500 provozních hodin za rok

| 3. | 400 mg/Nm3 pro zařízení, jejichž provoz nepřesahuje 1 500 provozních hodin za rok |
| --- | --- |

3.

400 mg/Nm3 pro zařízení, jejichž provoz nepřesahuje 1 500 provozních hodin za rok

| 4. | 450 mg/Nm3 v případě spalování práškového hnědého uhlí |
| --- | --- |

4.

450 mg/Nm3 v případě spalování práškového hnědého uhlí

| 5. | 450 mg/Nm3 pro zařízení, jejichž provoz nepřesahuje 1 500 provozních hodin za rok |
| --- | --- |

5.

450 mg/Nm3 pro zařízení, jejichž provoz nepřesahuje 1 500 provozních hodin za rok

| 6. | 450 mg/Nm3 pro zařízení, kterým bylo uděleno povolení před 1. červencem 1987 a jejichž provoz nepřesahuje 1 500 provozních hodin za rok |
| --- | --- |

6.

450 mg/Nm3 pro zařízení, kterým bylo uděleno povolení před 1. červencem 1987 a jejichž provoz nepřesahuje 1 500 provozních hodin za rok

| 7. | 450 mg/Nm3 pro zařízení v chemických zařízeních využívající kapalné zbytky z výroby jakožto nekomerční palivo pro vlastní spotřebu |
| --- | --- |

7.

450 mg/Nm3 pro zařízení v chemických zařízeních využívající kapalné zbytky z výroby jakožto nekomerční palivo pro vlastní spotřebu

| 8. | Přirozeně se vyskytující methan s maximálním obsahem 20 % obj. inertů a dalších složek |
| --- | --- |

8.

Přirozeně se vyskytující methan s maximálním obsahem 20 % obj. inertů a dalších složek

Tabulka D.2

Mezní hodnoty emisí pro výpočet jednotlivých podílů na emisních stropech pro NOx na rok 2019 pro plynové turbíny a plynové motory

| | MHE pro NOx

  (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Plynové motory (spalující plynná paliva) | 100 |
| Plynové turbíny (včetně CCGT) spalující tato paliva: |
| Zemní plyn (Poznámka 1) | 50
  (Poznámky 2, 3 a 4) |
| Jiná plynná paliva než zemní plyn | 120
  (Poznámka 5) |
| Lehké a střední destiláty | 90
  (Poznámka 5) |

MHE pro NOx

(mg/Nm3)

Plynové motory (spalující plynná paliva)

100

Plynové turbíny (včetně CCGT) spalující tato paliva:

Zemní plyn (Poznámka 1)

50

(Poznámky 2, 3 a 4)

Jiná plynná paliva než zemní plyn

120

(Poznámka 5)

Lehké a střední destiláty

90

(Poznámka 5)

Referenční obsah kyslíku je 15 %.

Poznámky:

| 1. | Zemní plyn je přirozeně se vyskytující methan s maximálním obsahem 20 % obj. inertů a dalších složek. |
| --- | --- |

1.

Zemní plyn je přirozeně se vyskytující methan s maximálním obsahem 20 % obj. inertů a dalších složek.

| 2. | 75 mg/Nm3 v následujících případech (kdy je účinnost plynové turbíny stanovena za podmínek základního zatížení podle ISO):






  — | plynové turbíny v kombinovaných systémech na výrobu tepla a elektřiny s celkovou účinností vyšší než 75 %, |
| --- | --- | --- |

2.

75 mg/Nm3 v následujících případech (kdy je účinnost plynové turbíny stanovena za podmínek základního zatížení podle ISO):

—

plynové turbíny v kombinovaných systémech na výrobu tepla a elektřiny s celkovou účinností vyšší než 75 %,

| — | plynové turbíny v zařízeních s kombinovaným cyklem s roční průměrnou celkovou elektrickou účinností vyšší než 55 %, |
| --- | --- |

—

plynové turbíny v zařízeních s kombinovaným cyklem s roční průměrnou celkovou elektrickou účinností vyšší než 55 %,

| — | plynové turbíny pro mechanický pohon |
| --- | --- |

—

plynové turbíny pro mechanický pohon

| 3. | Pro plynové turbíny s jednoduchým cyklem, které nespadají do kategorií uvedených v poznámce 2, ale mají účinnost vyšší než 35 % (za podmínek základního zatížení podle ISO), platí MHE ve výši 50 × η/35, kde η je účinnost plynové turbíny (za podmínek základního zatížení podle ISO) vyjádřená v procentech. |
| --- | --- |

3.

Pro plynové turbíny s jednoduchým cyklem, které nespadají do kategorií uvedených v poznámce 2, ale mají účinnost vyšší než 35 % (za podmínek základního zatížení podle ISO), platí MHE ve výši 50 × η/35, kde η je účinnost plynové turbíny (za podmínek základního zatížení podle ISO) vyjádřená v procentech.

| 4. | 150 mg/Nm3 pro zařízení, jejichž provoz nepřesahuje 1 500 provozních hodin za rok |
| --- | --- |

4.

150 mg/Nm3 pro zařízení, jejichž provoz nepřesahuje 1 500 provozních hodin za rok

| 5. | 200 mg/Nm3 pro zařízení, jejichž provoz nepřesahuje 1 500 provozních hodin za rok |
| --- | --- |

5.

200 mg/Nm3 pro zařízení, jejichž provoz nepřesahuje 1 500 provozních hodin za rok

Tabulka D.3

Minimální stupně odsíření pro výpočet jednotlivých podílů na emisních stropech pro SO2 pro rok 2019 v případě spalovacích zařízení spalujících domácí tuhá paliva, která nemohou dodržet mezní hodnoty emisí pro SO2 uvedené v čl. 30 odst. 2 a 3 směrnice 2010/75/EU vzhledem k povaze těchto paliv

| Celkový jmenovitý tepelný příkon | Minimální stupeň odsíření |
| --- | --- |
| 50–100 MW | 80 % |
| > 100–300 MW | 90 % |
| > 300 MW | 96 % obecně
  95 % pro zařízení spalující ropnou břidlici |

Celkový jmenovitý tepelný příkon

Minimální stupeň odsíření

50–100 MW

80 %

> 100–300 MW

90 %

> 300 MW

96 % obecně

95 % pro zařízení spalující ropnou břidlici

---

| 24.2.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 52/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 52/26

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 22. února 2012

o dočasném uvádění na trh osiva druhu Triticum durum Desf. odrůdy Marialva, které nevyhovuje požadavkům směrnice Rady 66/402/EHS, pokud jde o nejvyšší povolený výskyt semen pšenice

(oznámeno pod číslem K(2012) 1114)

(2012/116/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 66/402/EHS ze dne 14. června 1966 o uvádění osiva obilovin na trh (1), a zejména na čl. 17 odst. 1 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V Portugalsku není k dispozici dostatečné množství osiva pšenice tvrdé (Triticum durum Desf.) odrůdy Marialva kategorie „certifikované osivo druhé generace“, které je vhodné pro environmentální podmínky v Portugalsku a splňuje požadavky směrnice 66/402/EHS ohledně nejvyššího povoleného výskytu semen pšenice (Triticum aestivum L.), aby pokrylo potřeby uvedeného členského státu. |
| --- | --- |

(1)

V Portugalsku není k dispozici dostatečné množství osiva pšenice tvrdé (Triticum durum Desf.) odrůdy Marialva kategorie „certifikované osivo druhé generace“, které je vhodné pro environmentální podmínky v Portugalsku a splňuje požadavky směrnice 66/402/EHS ohledně nejvyššího povoleného výskytu semen pšenice (Triticum aestivum L.), aby pokrylo potřeby uvedeného členského státu.

| (2) | Poptávka po tomto osivu nemůže být uspokojena osivem z jiných členských států nebo ze třetích zemí, které splňuje veškeré požadavky stanovené ve směrnici 66/402/EHS. |
| --- | --- |

(2)

Poptávka po tomto osivu nemůže být uspokojena osivem z jiných členských států nebo ze třetích zemí, které splňuje veškeré požadavky stanovené ve směrnici 66/402/EHS.

| (3) | Portugalsko by proto mělo být zmocněno povolit uvádění na trh osiva uvedené odrůdy vyhovující méně přísným požadavkům, než jaké platí pro certifikované osivo druhé generace, a sice po období, které skončí dnem 29. února 2012, a do maximálního množství 130 tun. |
| --- | --- |

(3)

Portugalsko by proto mělo být zmocněno povolit uvádění na trh osiva uvedené odrůdy vyhovující méně přísným požadavkům, než jaké platí pro certifikované osivo druhé generace, a sice po období, které skončí dnem 29. února 2012, a do maximálního množství 130 tun.

| (4) | Členské státy, které mohou Portugalsku dodat osivo uvedené odrůdy, ať už bylo sklizeno v členském státě nebo třetí zemi, by dále měly být zmocněny povolit uvádění takového osiva na trh. |
| --- | --- |

(4)

Členské státy, které mohou Portugalsku dodat osivo uvedené odrůdy, ať už bylo sklizeno v členském státě nebo třetí zemi, by dále měly být zmocněny povolit uvádění takového osiva na trh.

| (5) | Je vhodné, aby Portugalsko plnilo úlohu koordinátora, aby se zajistilo, že celkové množství osiva povoleného na základě tohoto rozhodnutí nepřesáhne maximální množství stanovené tímto rozhodnutím. |
| --- | --- |

(5)

Je vhodné, aby Portugalsko plnilo úlohu koordinátora, aby se zajistilo, že celkové množství osiva povoleného na základě tohoto rozhodnutí nepřesáhne maximální množství stanovené tímto rozhodnutím.

| (6) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro osivo a sadbu v zemědělství, zahradnictví a lesnictví, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro osivo a sadbu v zemědělství, zahradnictví a lesnictví,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Uvádění osiva pšenice tvrdé (Triticum durum Desf.) odrůdy Marialva kategorie „certifikované osivo druhé generace“, které nesplňuje požadavky stanovené v příloze II bodě 2 oddíle A směrnice 66/402/EHS, pokud jde o nejvyšší povolený výskyt semen pšenice (Triticum aestivum L.), na trh v Unii se povoluje.

Nejvyšší povolený výskyt semen pšenice (Triticum aestivum L.) v osivu pšenice tvrdé (Triticum durum Desf.) uvedené v prvním pododstavci je však 45 semen ve vzorku o hmotnosti uvedené v příloze III sloupci 4 směrnice 66/402/EHS.

Toto povolení se uděluje pro celkové množství nepřesahující 130 tun a na období, které skončí dnem 29. února 2012.

2.   Kromě splnění požadavků na označování stanovených ve směrnici 66/402/EHS musí úřední návěska uvádět, že osivo nesplňuje požadavky přílohy II bodu 2 oddílu A uvedené směrnice, pokud jde o nejvyšší povolený výskyt semen pšenice (Triticum aestivum L.).

Článek 2

1.   Dodavatel, který chce uvést na trh osivo uvedené v článku 1, musí požádat o povolení členský stát, v němž je usazen nebo do kterého dováží. V žádosti se uvede množství osiva, které chce dodavatel na trh uvést.

2.   Dotčený členský stát povolí dodavateli uvést na trh osivo uvedené v článku 1, ledaže:

| a) | existují oprávněné pochyby o schopnosti dodavatele uvést na trh množství osiva, pro které žádá o povolení; |
| --- | --- |

a)

existují oprávněné pochyby o schopnosti dodavatele uvést na trh množství osiva, pro které žádá o povolení;

| b) | s ohledem na informace poskytnuté koordinujícím členským státem uvedené v čl. 3 třetím pododstavci by udělení tohoto povolení vedlo k překročení celkového maximálního množství osiva uvedeného v čl. 1 odst. 1. |
| --- | --- |

b)

s ohledem na informace poskytnuté koordinujícím členským státem uvedené v čl. 3 třetím pododstavci by udělení tohoto povolení vedlo k překročení celkového maximálního množství osiva uvedeného v čl. 1 odst. 1.

Pokud jde o písmeno b), pak v případě, že by celkové maximální množství umožňovalo povolit pouze část množství uvedeného v žádosti, může dotčený členský stát povolit dodavateli, aby uvedl na trh toto nižší množství.

Článek 3

Členské státy jsou si při uplatňování tohoto rozhodnutí navzájem administrativně nápomocny.

Portugalsko působí jako koordinující členský stát, aby se zajistilo, že množství osiva povolené členskými státy podle tohoto rozhodnutí k uvedení na trh v Unii nepřekročí celkové maximální množství osiva uvedené v čl. 1 odst. 1.

Členský stát, který obdrží žádost podle článku 2, neprodleně oznámí koordinujícímu členskému státu množství uvedené v žádosti. Koordinující členský stát neprodleně informuje uvedený členský stát, zda by udělení povolení vedlo k překročení maximálního množství.

Článek 4

Členské státy neprodleně oznámí Komisi a ostatním členským státům množství, pro která udělily povolení k uvedení na trh podle tohoto rozhodnutí.

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 22. února 2012.

Za Komisi

John DALLI

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. 125, 11.7.1966, s. 2309/66.

1

---

| 24.2.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 52/28 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 52/28

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 23. února 2012,

kterým se stanoví seznam kritických fází rozhodování pro hodnocení provádění programu Galileo, pokud jde o pozemní střediska a stanice, které mají být zřízeny v rámci fáze vývoje a zaváděcí fáze programu

(2012/117/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 ze dne 9. července 2008 o dalším provádění evropských programů družicové navigace (EGNOS a Galileo) (1), a zejména na čl. 12 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Finanční a právní rámec programu Galileo byl stanoven nařízením (ES) č. 683/2008. Podle tohoto nařízení je Evropská unie vlastníkem veškerého hmotného i nehmotného majetku vytvořeného nebo vyvinutého v rámci programů a systém vytvořený v rámci programu Galileo sestává z konstelace družic a sítě pozemních stanic. |
| --- | --- |

(1)

Finanční a právní rámec programu Galileo byl stanoven nařízením (ES) č. 683/2008. Podle tohoto nařízení je Evropská unie vlastníkem veškerého hmotného i nehmotného majetku vytvořeného nebo vyvinutého v rámci programů a systém vytvořený v rámci programu Galileo sestává z konstelace družic a sítě pozemních stanic.

| (2) | V rámci integrovaného řízení rizik pro hodnocení provádění programu Galileo je třeba, aby správce programu včas učinil kritická rozhodnutí, tedy rozhodnutí, jež mají zásadní dopad na náklady, časový rozvrh, výkonnost a/nebo rizika, a aby, pokud jde o kritická rozhodnutí, jež mají být přijata, a provádění těchto rozhodnutí, jednal transparentním způsobem. Ke kritickým rozhodnutím se řadí zřízení pozemních infrastruktur v rámci fáze vývoje a ověřování a zaváděcí fáze programu. |
| --- | --- |

(2)

V rámci integrovaného řízení rizik pro hodnocení provádění programu Galileo je třeba, aby správce programu včas učinil kritická rozhodnutí, tedy rozhodnutí, jež mají zásadní dopad na náklady, časový rozvrh, výkonnost a/nebo rizika, a aby, pokud jde o kritická rozhodnutí, jež mají být přijata, a provádění těchto rozhodnutí, jednal transparentním způsobem. Ke kritickým rozhodnutím se řadí zřízení pozemních infrastruktur v rámci fáze vývoje a ověřování a zaváděcí fáze programu.

| (3) | Celosvětová síť pozemních stanic systému vytvořeného v rámci programu Galileo zahrnuje na jedné straně šest středisek a jednu stanici a na straně druhé čtyři série tzv. vzdálených stanic. |
| --- | --- |

(3)

Celosvětová síť pozemních stanic systému vytvořeného v rámci programu Galileo zahrnuje na jedné straně šest středisek a jednu stanici a na straně druhé čtyři série tzv. vzdálených stanic.

| (4) | Šest pozemních středisek a stanice zahrnuje: dvě vzájemně redundantní střediska kontrolující provoz celého systému (dále jen „kontrolní střediska“ nebo „GCC“); bezpečnostní středisko systému Galileo uvedené v článku 16 nařízení č. 683/2008, které dohlíží na bezpečnost systému a poskytovaných služeb a které je z důvodů kontinuity služby zdvojeno (dále jen „bezpečnostní středisko Galileo“ nebo „GSMC“); středisko služeb, které zajišťuje propojení mezi systémem a uživateli otevřené služby, obchodní služby a služby pro zajištění bezpečnosti života (dále jen „středisko služeb GNSS“ nebo „GSC“); středisko, které řídí generování informací nezbytných pro fungování služby pomoci a záchrany a které zajišťuje propojení mezi systémem a Cospas-Sarsat (dále jen „středisko pro služby SaR“); středisko, které jménem správce programu a nezávisle na uživateli hodnotí kvalitu poskytovaných služeb a sděluje uživatelům informace o časových a geodetických rámcích (dále jen „výkonnostní středisko Galileo“); stanice, která umožňuje ověřit kvalitu signálů vysílaných družicemi na oběžné dráze bezprostředně po jejich vypuštění (dále jen „testovací stanice na oběžné dráze“). |
| --- | --- |

(4)

Šest pozemních středisek a stanice zahrnuje: dvě vzájemně redundantní střediska kontrolující provoz celého systému (dále jen „kontrolní střediska“ nebo „GCC“); bezpečnostní středisko systému Galileo uvedené v článku 16 nařízení č. 683/2008, které dohlíží na bezpečnost systému a poskytovaných služeb a které je z důvodů kontinuity služby zdvojeno (dále jen „bezpečnostní středisko Galileo“ nebo „GSMC“); středisko služeb, které zajišťuje propojení mezi systémem a uživateli otevřené služby, obchodní služby a služby pro zajištění bezpečnosti života (dále jen „středisko služeb GNSS“ nebo „GSC“); středisko, které řídí generování informací nezbytných pro fungování služby pomoci a záchrany a které zajišťuje propojení mezi systémem a Cospas-Sarsat (dále jen „středisko pro služby SaR“); středisko, které jménem správce programu a nezávisle na uživateli hodnotí kvalitu poskytovaných služeb a sděluje uživatelům informace o časových a geodetických rámcích (dále jen „výkonnostní středisko Galileo“); stanice, která umožňuje ověřit kvalitu signálů vysílaných družicemi na oběžné dráze bezprostředně po jejich vypuštění (dále jen „testovací stanice na oběžné dráze“).

| (5) | Při volbě umístění těchto středisek a stanic musí být zvážena případná přítomnost existujícího zařízení a vybavení vyhovujícího pro dané úkoly, dodržení bezpečnostních požadavků jednotlivých středisek a stanic a technická a rozpočtová omezení a požadavky jednotlivých členských států na národní bezpečnost. |
| --- | --- |

(5)

Při volbě umístění těchto středisek a stanic musí být zvážena případná přítomnost existujícího zařízení a vybavení vyhovujícího pro dané úkoly, dodržení bezpečnostních požadavků jednotlivých středisek a stanic a technická a rozpočtová omezení a požadavky jednotlivých členských států na národní bezpečnost.

| (6) | Ke čtyřem sériím tzv. vzdálených stanic patří: stanice pro dálkové ovládání a telemetrii, které zajišťují propojení mezi družicemi a oběma kontrolními středisky (dále jen „stanice TTC“); měřicí stanice Galileo, které pomocí měření pseudovzdáleností a přijímání signálů vysílaných družicemi dohlížejí na kvalitu poskytované služby (dále jen „GSS stanice“); stanice zajišťující odesílání dat družicím a předávající údaje nezbytné pro poskytování služeb (dále jen „stanice ULS“); stanice, které zajišťují sběr dat nezbytných pro provoz služby pomoci a záchrany (dále jen „stanice SaR“). |
| --- | --- |

(6)

Ke čtyřem sériím tzv. vzdálených stanic patří: stanice pro dálkové ovládání a telemetrii, které zajišťují propojení mezi družicemi a oběma kontrolními středisky (dále jen „stanice TTC“); měřicí stanice Galileo, které pomocí měření pseudovzdáleností a přijímání signálů vysílaných družicemi dohlížejí na kvalitu poskytované služby (dále jen „GSS stanice“); stanice zajišťující odesílání dat družicím a předávající údaje nezbytné pro poskytování služeb (dále jen „stanice ULS“); stanice, které zajišťují sběr dat nezbytných pro provoz služby pomoci a záchrany (dále jen „stanice SaR“).

| (7) | Při volbě počtu a umístění vzdálených stanic musí být zvážena případná geografická a technická omezení související s optimálním rozmístěním po planetě, případná přítomnost existujícího zařízení a vybavení, které je vyhovující pro dané úkoly, dodržení bezpečnostních požadavků jednotlivých stanic a požadavků jednotlivých členských států na národní bezpečnost. Vzhledem k tomu, že se tato volba může měnit v závislosti na stavu programů, jejich potřebách a vývoji logistických nebo politických požadavků, lze počet a umístění vzdálených stanic, které mají být zřízeny, uvést pouze pro informaci. |
| --- | --- |

(7)

Při volbě počtu a umístění vzdálených stanic musí být zvážena případná geografická a technická omezení související s optimálním rozmístěním po planetě, případná přítomnost existujícího zařízení a vybavení, které je vyhovující pro dané úkoly, dodržení bezpečnostních požadavků jednotlivých stanic a požadavků jednotlivých členských států na národní bezpečnost. Vzhledem k tomu, že se tato volba může měnit v závislosti na stavu programů, jejich potřebách a vývoji logistických nebo politických požadavků, lze počet a umístění vzdálených stanic, které mají být zřízeny, uvést pouze pro informaci.

| (8) | Je proto třeba stanovit kritické fáze rozhodování pro hodnocení provádění prvků celosvětové sítě pozemních stanic systému vytvořeného v rámci programu Galileo. |
| --- | --- |

(8)

Je proto třeba stanovit kritické fáze rozhodování pro hodnocení provádění prvků celosvětové sítě pozemních stanic systému vytvořeného v rámci programu Galileo.

| (9) | Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 19 odst. 1 nařízení (ES) č. 683/2008, |
| --- | --- |

(9)

Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 19 odst. 1 nařízení (ES) č. 683/2008,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Kritické fáze rozhodování pro hodnocení provádění programu Galileo, pokud jde o pozemní střediska a stanice, které mají být zřízeny v rámci fáze vývoje a zaváděcí fáze programu uvedených v čl. 3 písm. b) a c) nařízení (ES) č. 683/2008, jsou uvedeny v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 23. února 2012.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 196, 24.7.2008, s. 1.

1

---

PŘÍLOHA

Kritické fáze rozhodování pro hodnocení provádění programu Galileo, pokud jde o pozemní střediska a stanice, které mají být zřízeny v rámci fáze vývoje a zaváděcí fáze programu uvedených v čl. 3 písm. b) a c) nařízení (ES) č. 683/2008

| Datum | Kritické fáze rozhodování | Opatření |
| --- | --- | --- |
| 2009-2016 | Zřizování pozemních středisek | |
| 2009-2014 | Zřízení dvou kontrolních středisek (GCC) | Kontrolní středisko je postupně zřizováno v Oberpfaffenhoffenu (Německo). Se zřizováním se začalo v roce 2009 a středisko bude dokončeno v roce 2014. |
| | | Kontrolní středisko je postupně zřizováno ve Fucinu (Itálie). Se zřizováním se začalo v roce 2009 a středisko bude dokončeno v roce 2014. |
| 2013-2015 | Zřízení bezpečnostního střediska Galileo (GSMC) | Bezpečnostní středisko Galileo působící na dvou místech by mělo být postupně zřizováno ve Francii a Spojeném království. Se zřizováním by se mělo začít v roce 2013 a středisko by mělo být dokončeno v roce 2014. Zřízení střediska by měla upravovat memoranda o porozumění s Francií a Spojeným královstvím, která mají být podepsána v roce 2012. |
| 2011-2016 | Zřízení střediska pro služby GNSS (GSC) | Středisko pro služby GNSS je postupně zřizováno v Madridu (Španělsko). Zřizování bylo zahájeno v roce 2011 a středisko by mělo být dokončeno v roce 2016. Je předmětem memoranda o porozumění, které bylo se Španělskem podepsáno dne 17. března 2011. |
| 2012-2014 | Zřízení střediska pro služby SaR | Středisko pro služby SaR má být postupně zřízeno v Toulouse (Francie). Se zřizováním by se mělo začít v roce 2013 a středisko by mělo být dokončeno v roce 2012. Ohledně střediska by s Francií mělo být sjednáno memorandum o porozumění. |
| 2013-2014 | Zřízení výkonnostního střediska Galileo | Výkonnostní středisko Galileo by mělo být zřízeno postupně v některém z členských států, místo je třeba ještě určit. Se zřizováním by se mělo začít v roce 2013 a středisko by mělo být dokončeno v roce 2014. Ohledně střediska by s dotčeným členským státem mělo být sjednáno memorandum o porozumění. |
| 2010 | Zřízení testovací stanice na oběžné dráze | Testovací stanice na oběžné dráze byla zřízena v roce 2010 v Redu (Belgie). Její zřízení upravuje smlouva uzavřená dne 25. října 2010 mezi Komisí a společností Spaceopal o provozování infrastruktury v rámci zaváděcí fáze programu Galileo. |
| 2009-2014 | Zřizování vzdálených pozemních stanic | |
| 2010-2014 | Zřízení stanic TTC | Stanice TTC byly zřízeny v letech 2010 a 2011 v Kiruna (Švédsko) a Kourou (Francie).
  V letech 2012 až 2014 by stanice TTC měly být zřízeny na Tahiti (Francouzská Polynésie), na Réunionu (Francie) a v Nouméa (Nová Kaledonie).
  Zřizování stanic TTC upravují smlouvy uzavřené mezi Evropskou kosmickou agenturou a poskytovali služeb. |
| 2009-2014 | Zřízení stanic GSS | V letech 2009 až 2011 byly stanice GSS zřízeny v těchto místech: Fucino (Itálie), Svalbard (Norsko), Redu (Belgie), Réunion (Francie), Kourou (Francie), Nouméa (Nová Kaledonie), Troll (Norsko), Papeete (Francouzská Polynésie).
  V letech 2012 až 2014 by stanice GSS měly být zřízeny v těchto místech: Kiruna (Švédsko), Jan Mayen (Norsko), Azorské ostrovy (Portugalsko), Kanárské ostrovy (Španělsko), Madeira (Portugalsko), Kerguelen, Adélina země, Saint Pierre a Miquelon, Wallis, Ascension, Diego Garcia, Malouines.
  Zřizování stanic GSS upravují smlouvy uzavřené mezi Evropskou kosmickou agenturou a poskytovali služeb. |
| 2009-2011 | Zřízení stanic ULS | V letech 2009 až 2011 byly stanice ULS zřízeny v těchto místech: Tahiti (Francouzská Polynésie), Kourou (Francie), Réunion (Francie), Nová Kaledonie, Svalbard (Norsko).
  Zřizování stanic ULS upravují smlouvy uzavřené mezi Evropskou kosmickou agenturou a poskytovali služeb. |
| 2012-2013 | Zřízení stanic SaR | V letech 2012 a 2013 by stanice SaR měly být zřízeny v těchto místech: Svalbard (Norsko), Toulouse (Francie), Makarios (Kypr), Maspalomas (Španělsko).
  Zřizování stanic SaR bude v případě stanic ve Svalbardu a Maspalomas upraveno smlouvami mezi Evropskou kosmickou agenturou a poskytovali služeb, v případě stanice v Makarios memorandem o porozumění mezi Komisí a Kyprem a v případě stanice v Toulouse smlouvou mezi Komisí a poskytovatelem služeb. |

Datum

Kritické fáze rozhodování

Opatření

2009-2016

Zřizování pozemních středisek

2009-2014

Zřízení dvou kontrolních středisek (GCC)

Kontrolní středisko je postupně zřizováno v Oberpfaffenhoffenu (Německo). Se zřizováním se začalo v roce 2009 a středisko bude dokončeno v roce 2014.

Kontrolní středisko je postupně zřizováno ve Fucinu (Itálie). Se zřizováním se začalo v roce 2009 a středisko bude dokončeno v roce 2014.

2013-2015

Zřízení bezpečnostního střediska Galileo (GSMC)

Bezpečnostní středisko Galileo působící na dvou místech by mělo být postupně zřizováno ve Francii a Spojeném království. Se zřizováním by se mělo začít v roce 2013 a středisko by mělo být dokončeno v roce 2014. Zřízení střediska by měla upravovat memoranda o porozumění s Francií a Spojeným královstvím, která mají být podepsána v roce 2012.

2011-2016

Zřízení střediska pro služby GNSS (GSC)

Středisko pro služby GNSS je postupně zřizováno v Madridu (Španělsko). Zřizování bylo zahájeno v roce 2011 a středisko by mělo být dokončeno v roce 2016. Je předmětem memoranda o porozumění, které bylo se Španělskem podepsáno dne 17. března 2011.

2012-2014

Zřízení střediska pro služby SaR

Středisko pro služby SaR má být postupně zřízeno v Toulouse (Francie). Se zřizováním by se mělo začít v roce 2013 a středisko by mělo být dokončeno v roce 2012. Ohledně střediska by s Francií mělo být sjednáno memorandum o porozumění.

2013-2014

Zřízení výkonnostního střediska Galileo

Výkonnostní středisko Galileo by mělo být zřízeno postupně v některém z členských států, místo je třeba ještě určit. Se zřizováním by se mělo začít v roce 2013 a středisko by mělo být dokončeno v roce 2014. Ohledně střediska by s dotčeným členským státem mělo být sjednáno memorandum o porozumění.

2010

Zřízení testovací stanice na oběžné dráze

Testovací stanice na oběžné dráze byla zřízena v roce 2010 v Redu (Belgie). Její zřízení upravuje smlouva uzavřená dne 25. října 2010 mezi Komisí a společností Spaceopal o provozování infrastruktury v rámci zaváděcí fáze programu Galileo.

2009-2014

Zřizování vzdálených pozemních stanic

2010-2014

Zřízení stanic TTC

Stanice TTC byly zřízeny v letech 2010 a 2011 v Kiruna (Švédsko) a Kourou (Francie).

V letech 2012 až 2014 by stanice TTC měly být zřízeny na Tahiti (Francouzská Polynésie), na Réunionu (Francie) a v Nouméa (Nová Kaledonie).

Zřizování stanic TTC upravují smlouvy uzavřené mezi Evropskou kosmickou agenturou a poskytovali služeb.

2009-2014

Zřízení stanic GSS

V letech 2009 až 2011 byly stanice GSS zřízeny v těchto místech: Fucino (Itálie), Svalbard (Norsko), Redu (Belgie), Réunion (Francie), Kourou (Francie), Nouméa (Nová Kaledonie), Troll (Norsko), Papeete (Francouzská Polynésie).

V letech 2012 až 2014 by stanice GSS měly být zřízeny v těchto místech: Kiruna (Švédsko), Jan Mayen (Norsko), Azorské ostrovy (Portugalsko), Kanárské ostrovy (Španělsko), Madeira (Portugalsko), Kerguelen, Adélina země, Saint Pierre a Miquelon, Wallis, Ascension, Diego Garcia, Malouines.

Zřizování stanic GSS upravují smlouvy uzavřené mezi Evropskou kosmickou agenturou a poskytovali služeb.

2009-2011

Zřízení stanic ULS

V letech 2009 až 2011 byly stanice ULS zřízeny v těchto místech: Tahiti (Francouzská Polynésie), Kourou (Francie), Réunion (Francie), Nová Kaledonie, Svalbard (Norsko).

Zřizování stanic ULS upravují smlouvy uzavřené mezi Evropskou kosmickou agenturou a poskytovali služeb.

2012-2013

Zřízení stanic SaR

V letech 2012 a 2013 by stanice SaR měly být zřízeny v těchto místech: Svalbard (Norsko), Toulouse (Francie), Makarios (Kypr), Maspalomas (Španělsko).

Zřizování stanic SaR bude v případě stanic ve Svalbardu a Maspalomas upraveno smlouvami mezi Evropskou kosmickou agenturou a poskytovali služeb, v případě stanice v Makarios memorandem o porozumění mezi Komisí a Kyprem a v případě stanice v Toulouse smlouvou mezi Komisí a poskytovatelem služeb.

---

Opravy

| 24.2.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 52/32 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 52/32

---

Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1006/2011 ze dne 27. září 2011, kterým se mění příloha I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku

(
  Úřední věstník Evropské unie L 282 ze dne 28. října 2011
  )

Strana 80, kód KN 0407 21 00, 2. sloupec:

odstraňuje se odkaz na poznámku pod čarou (2).

Strana 105, kód KN 1001 11 00, 3. sloupec:

odstraňuje se odkaz na poznámku pod čarou (1).

Strana 105, kód KN 1001 91 90, 3. sloupec:

odstraňují se odkazy na poznámku pod čarou (1) a (2).

Strana 883, příloha 7, poř. č. 75, 2. sloupec:

odstraňují se kódy 1001 11 00 a 1001 91 90.

---