# Europeiska unionens L 38/2012

| | ISSN 1977-0820
  doi:10.3000/19770820.L_2012.038.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 38 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 55 årgången11 februari 2012 |

ISSN 1977-0820

doi:10.3000/19770820.L_2012.038.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 38

Svensk utgåva

Lagstiftning

55 årgången11 februari 2012

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) nr 113/2012 av den 10 februari 2012 om genomförande av förordning (EG) nr 560/2005 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter mot bakgrund av situationen i Elfenbenskusten | 1 |
| | * | Rådets förordning (EU) nr 114/2012 av den 10 februari 2012 om ändring av förordning (EG) nr 765/2006 om restriktiva åtgärder mot Vitryssland | 3 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 115/2012 av den 9 februari 2012 om införande av provisorisk utjämningstull på import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Indien | 6 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 116/2012 av den 9 februari 2012 om ändring av rådets förordning (EG) nr 872/2004 om ytterligare restriktiva åtgärder mot Liberia | 29 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 117/2012 av den 10 februari 2012 om ändring av förordning (EG) nr 1295/2008 om import av humle från tredjeland | 33 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 118/2012 av den 10 februari 2012 om ändring av förordningarna (EG) nr 2380/2001, (EG) nr 1289/2004, (EG) nr 1455/2004, (EG) nr 1800/2004, (EG) nr 600/2005, (EU) nr 874/2010, genomförandeförordningarna (EU) nr 388/2011, (EU) nr 532/2011 och (EU) nr 900/2011 vad gäller namnet på innehavaren av godkännandet av vissa fodertillsatser samt om rättelse av genomförandeförordning (EU) nr 532/2011 (
  1
  ) | 36 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 119/2012 av den 10 februari 2012 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 40 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 120/2012 av den 10 februari 2012 om fastställande av tilldelningskoefficienten för de ansökningar om importlicenser för olivolja som lämnas in under perioden 6–7 februari 2012 inom ramen för tullkvoten för Tunisien och om tillfälligt upphörande av utfärdandet av importlicenser för februari månad 2012 | 42 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets genomförandebeslut 2012/74/Gusp av den 10 februari 2012 om genomförande av beslut 2010/656/Gusp om förlängning av restriktiva åtgärder mot Elfenbenskusten | 43 |
| | | 2012/75/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 9 februari 2012 om erkännande av Ghana enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/106/EG vad gäller systemen för utbildning och certifiering av sjöfolk
  [delgivet med nr K(2012) 616]

   (
  1
  ) | 45 |
| | | 2012/76/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 9 februari 2012 om erkännande av Uruguay i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/106/EG vad gäller systemen för utbildning och certifiering av sjöfolk
  [delgivet med nr K(2012) 619]

   (
  1
  ) | 46 |
| | | 2012/77/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 9 februari 2012 om att inte ta upp flufenoxuron för produkttyp 18 i bilaga I, IA eller IB till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG om utsläppande av biocidprodukter på marknaden
  [delgivet med nr K(2012) 621]

   (
  1
  ) | 47 |
| | | 2012/78/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 9 februari 2012 om att inte ta upp vissa ämnen i bilaga I, IA eller IB till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG om utsläppande av biocidprodukter på marknaden
  [delgivet med nr K(2012) 645]

   (
  1
  ) | 48 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets genomförandeförordning (EU) nr 113/2012 av den 10 februari 2012 om genomförande av förordning (EG) nr 560/2005 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter mot bakgrund av situationen i Elfenbenskusten

1

*

Rådets förordning (EU) nr 114/2012 av den 10 februari 2012 om ändring av förordning (EG) nr 765/2006 om restriktiva åtgärder mot Vitryssland

3

*

Kommissionens förordning (EU) nr 115/2012 av den 9 februari 2012 om införande av provisorisk utjämningstull på import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Indien

6

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 116/2012 av den 9 februari 2012 om ändring av rådets förordning (EG) nr 872/2004 om ytterligare restriktiva åtgärder mot Liberia

29

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 117/2012 av den 10 februari 2012 om ändring av förordning (EG) nr 1295/2008 om import av humle från tredjeland

33

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 118/2012 av den 10 februari 2012 om ändring av förordningarna (EG) nr 2380/2001, (EG) nr 1289/2004, (EG) nr 1455/2004, (EG) nr 1800/2004, (EG) nr 600/2005, (EU) nr 874/2010, genomförandeförordningarna (EU) nr 388/2011, (EU) nr 532/2011 och (EU) nr 900/2011 vad gäller namnet på innehavaren av godkännandet av vissa fodertillsatser samt om rättelse av genomförandeförordning (EU) nr 532/2011 (
  1
  )

1

36

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 119/2012 av den 10 februari 2012 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

40

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 120/2012 av den 10 februari 2012 om fastställande av tilldelningskoefficienten för de ansökningar om importlicenser för olivolja som lämnas in under perioden 6–7 februari 2012 inom ramen för tullkvoten för Tunisien och om tillfälligt upphörande av utfärdandet av importlicenser för februari månad 2012

42

BESLUT

*

Rådets genomförandebeslut 2012/74/Gusp av den 10 februari 2012 om genomförande av beslut 2010/656/Gusp om förlängning av restriktiva åtgärder mot Elfenbenskusten

43

2012/75/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 9 februari 2012 om erkännande av Ghana enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/106/EG vad gäller systemen för utbildning och certifiering av sjöfolk
  [delgivet med nr K(2012) 616]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2012) 616]

1

45

2012/76/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 9 februari 2012 om erkännande av Uruguay i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/106/EG vad gäller systemen för utbildning och certifiering av sjöfolk
  [delgivet med nr K(2012) 619]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2012) 619]

1

46

2012/77/EU

*

Kommissionens beslut av den 9 februari 2012 om att inte ta upp flufenoxuron för produkttyp 18 i bilaga I, IA eller IB till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG om utsläppande av biocidprodukter på marknaden
  [delgivet med nr K(2012) 621]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2012) 621]

1

47

2012/78/EU

*

Kommissionens beslut av den 9 februari 2012 om att inte ta upp vissa ämnen i bilaga I, IA eller IB till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG om utsläppande av biocidprodukter på marknaden
  [delgivet med nr K(2012) 645]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2012) 645]

1

48

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till rådets förordning (EU) nr 44/2012 av den 17 januari 2012 om fastställande för år 2012 av fiskemöjligheter tillgängliga i EU-vatten och, för EU-fartyg, i vissa icke-EU-vatten när det gäller vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd vilka omfattas av internationella förhandlingar eller överenskommelser (EUT L 25 av den 27.1.2012) | 51 |

Rättelser

*

Rättelse till rådets förordning (EU) nr 44/2012 av den 17 januari 2012 om fastställande för år 2012 av fiskemöjligheter tillgängliga i EU-vatten och, för EU-fartyg, i vissa icke-EU-vatten när det gäller vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd vilka omfattas av internationella förhandlingar eller överenskommelser (EUT L 25 av den 27.1.2012)

(EUT L 25 av den 27.1.2012)

51

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 11.2.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 38/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 38/1

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 113/2012

av den 10 februari 2012

om genomförande av förordning (EG) nr 560/2005 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter mot bakgrund av situationen i Elfenbenskusten

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 560/2005 av den 12 april 2005 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter mot bakgrund av situationen i Elfenbenskusten (1), särskilt artikel 11a.2, och

av följande skäl:

| (1) | Den 12 april 2005 antog rådet förordning (EG) nr 560/2005. |
| --- | --- |

(1)

Den 12 april 2005 antog rådet förordning (EG) nr 560/2005.

| (2) | Med anledning av utvecklingen i Elfenbenskusten bör den förteckning över fysiska och juridiska personer, enheter eller organ som är föremål för restriktiva åtgärder som återfinns i bilaga IA till förordning (EG) nr 560/2005 ändras. |
| --- | --- |

(2)

Med anledning av utvecklingen i Elfenbenskusten bör den förteckning över fysiska och juridiska personer, enheter eller organ som är föremål för restriktiva åtgärder som återfinns i bilaga IA till förordning (EG) nr 560/2005 ändras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De fysiska personer som förtecknas i bilagan till denna förordning ska strykas från förteckningen i bilaga IA till förordning (EG) nr 560/2005.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 februari 2012.

På rådets vägnar

C. ANTORINI

Ordförande

---

(1)  EUT L 95, 14.4.2005, s. 1.

1

---

BILAGA

Fysiska personer som avses i artikel 1

| 1 | Frank Anderson Kouassi |
| --- | --- |
| 2 | Yanon Yapo |
| 3 | Benjamin Yapo Atsé |
| 4 | Blaise N’Goua Abi |
| 5 | Anne Jacqueline Lohoués Oble |
| 6 | Angèle Gnonsoa |
| 7 | Danièle Boni Claverie |
| 8 | Ettien Amoikon |
| 9 | Kata Kéké Joseph |
| 10 | Touré Amara |
| 11 | Anne Gnahouret Tatret |
| 12 | Thomas N’Guessan Yao |
| 13 | Odette Lago Daléba Loan |
| 14 | Georges Armand Alexis Ouégnin |
| 15 | Rafaël Dogo Djéréké |
| 16 | Marie Odette Lorougnon Souhonon |
| 17 | Felix Nanihio |
| 18 | Lahoua Souanga Etienne |
| 19 | Jean Baptiste Akrou |
| 20 | Lambert Kessé Feh |
| 21 | Togba Norbert |
| 22 | Kone Doféré |
| 23 | Hanny Tchélé Brigitte |
| 24 | Jacques Zady |
| 25 | Ali Keita |
| 26 | Blon Siki Blaise |
| 27 | Moustapha Aziz |
| 28 | Gnamien Yao |
| 29 | Ghislain N’Gbechi |
| 30 | Deby Dally Balawourou |

1

Frank Anderson Kouassi

2

Yanon Yapo

3

Benjamin Yapo Atsé

4

Blaise N’Goua Abi

5

Anne Jacqueline Lohoués Oble

6

Angèle Gnonsoa

7

Danièle Boni Claverie

8

Ettien Amoikon

9

Kata Kéké Joseph

10

Touré Amara

11

Anne Gnahouret Tatret

12

Thomas N’Guessan Yao

13

Odette Lago Daléba Loan

14

Georges Armand Alexis Ouégnin

15

Rafaël Dogo Djéréké

16

Marie Odette Lorougnon Souhonon

17

Felix Nanihio

18

Lahoua Souanga Etienne

19

Jean Baptiste Akrou

20

Lambert Kessé Feh

21

Togba Norbert

22

Kone Doféré

23

Hanny Tchélé Brigitte

24

Jacques Zady

25

Ali Keita

26

Blon Siki Blaise

27

Moustapha Aziz

28

Gnamien Yao

29

Ghislain N’Gbechi

30

Deby Dally Balawourou

---

| 11.2.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 38/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 38/3

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 114/2012

av den 10 februari 2012

om ändring av förordning (EG) nr 765/2006 om restriktiva åtgärder mot Vitryssland

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 215,

med beaktande av rådets beslut 2012/36/Gusp av den 23 januari 2012 (1) om ändring av rådets beslut 2010/639/Gusp (2) om restriktiva åtgärder mot Vitryssland,

med beaktande av det gemensamma förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt Europeiska kommissionen, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EG) nr 765/2006 (3) föreskrivs frysning av president Lukasjenkos och vissa vitryska tjänstemäns tillgångar. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EG) nr 765/2006 (3) föreskrivs frysning av president Lukasjenkos och vissa vitryska tjänstemäns tillgångar.

| (2) | Genom beslut 2012/36/Gusp beslutade rådet att frysning av penningmedel och ekonomiska resurser bör utvidgas både till personer som är ansvariga för de allvarliga brotten mot mänskliga rättigheter eller represssalierna mot det civila samhället och den demokratiska oppositionen, särskilt personer i ledande ställning, och på personer och enheter som drar nytta av eller stöder Lukasjenkoregimen, särskilt personer och enheter som ger finansiellt eller materiellt stöd till regimen. |
| --- | --- |

(2)

Genom beslut 2012/36/Gusp beslutade rådet att frysning av penningmedel och ekonomiska resurser bör utvidgas både till personer som är ansvariga för de allvarliga brotten mot mänskliga rättigheter eller represssalierna mot det civila samhället och den demokratiska oppositionen, särskilt personer i ledande ställning, och på personer och enheter som drar nytta av eller stöder Lukasjenkoregimen, särskilt personer och enheter som ger finansiellt eller materiellt stöd till regimen.

| (3) | Denna åtgärd omfattas av tillämpningsområdet för fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och åtgärder på unionsnivå är därför nödvändiga för att genomföra den, särskilt för att se till att de ekonomiska aktörerna i alla medlemsstater tillämpar den på ett enhetligt sätt. |
| --- | --- |

(3)

Denna åtgärd omfattas av tillämpningsområdet för fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och åtgärder på unionsnivå är därför nödvändiga för att genomföra den, särskilt för att se till att de ekonomiska aktörerna i alla medlemsstater tillämpar den på ett enhetligt sätt.

| (4) | Förordning (EG) nr 765/2006 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Förordning (EG) nr 765/2006 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | För att säkerställa att de åtgärder som föreskrivs i denna förordning är effektiva bör denna förordning träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts. |
| --- | --- |

(5)

För att säkerställa att de åtgärder som föreskrivs i denna förordning är effektiva bör denna förordning träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 765/2006 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 2 ska ersättas med följande artikel:
  ”Artikel 2
  1.   Alla tillgångar och ekonomiska resurser som tillhör, ägs, innehas eller kontrolleras av de fysiska eller juridiska personer, enheter och organ som förtecknas i bilagorna I, IA och IB ska frysas.
  2.   Inga tillgångar eller ekonomiska resurser får direkt eller indirekt ställas till förfogande för, eller göras tillgängliga till förmån för, de fysiska eller juridiska personer, enheter och organ som förtecknas i bilagorna I, IA eller IB.
  3.   Det ska vara förbjudet att medvetet och avsiktligt delta i verksamhet vars syfte eller verkan är att direkt eller indirekt kringgå de åtgärder som avses i punkterna 1 och 2.
  4.   Bilaga I ska bestå av en förteckning över fysiska eller juridiska personer, enheter och organ som, i enlighet med artikel 2.1 a i rådets beslut 2010/639/Gusp av den 25 oktober 2010 om restriktiva åtgärder mot Vitryssland (4), av rådet har fastställts som ansvariga för åsidosättandet av internationella normer för genomförande av val i samband med presidentvalet i Vitryssland den 19 mars 2006 och repressalierna mot det civila samhället och den demokratiska oppositionen, eller som associerade med de ansvariga.
  5.   Bilaga IA ska bestå av en förteckning över fysiska eller juridiska personer, enheter och organ som, i enlighet med artikel 2.1 b i beslut 2010/639/Gusp, av rådet har fastställts som ansvariga för åsidosättandet av internationella normer för genomförande av val i samband med presidentvalet i Vitryssland den 19 december 2010 och repressalierna mot det civila samhället och den demokratiska oppositionen, eller som associerade med de ansvariga.
  6.   Bilaga IB ska bestå av en förteckning över fysiska eller juridiska personer, enheter och organ som, i enlighet med artikel 2.1 c och d i beslut 2010/639/Gusp, av rådet har fastställts som antingen i) ansvariga för allvarliga brott mot mänskliga rättigheter eller förtryck mot det civila samhället och den demokratiska oppositionen i Vitryssland, eller ii) personer eller enheter som drar nytta av eller stöder Lukasjenkoregimen. |
| --- | --- |

1.

Artikel 2 ska ersättas med följande artikel:

”Artikel 2

1.   Alla tillgångar och ekonomiska resurser som tillhör, ägs, innehas eller kontrolleras av de fysiska eller juridiska personer, enheter och organ som förtecknas i bilagorna I, IA och IB ska frysas.

2.   Inga tillgångar eller ekonomiska resurser får direkt eller indirekt ställas till förfogande för, eller göras tillgängliga till förmån för, de fysiska eller juridiska personer, enheter och organ som förtecknas i bilagorna I, IA eller IB.

3.   Det ska vara förbjudet att medvetet och avsiktligt delta i verksamhet vars syfte eller verkan är att direkt eller indirekt kringgå de åtgärder som avses i punkterna 1 och 2.

4.   Bilaga I ska bestå av en förteckning över fysiska eller juridiska personer, enheter och organ som, i enlighet med artikel 2.1 a i rådets beslut 2010/639/Gusp av den 25 oktober 2010 om restriktiva åtgärder mot Vitryssland (4), av rådet har fastställts som ansvariga för åsidosättandet av internationella normer för genomförande av val i samband med presidentvalet i Vitryssland den 19 mars 2006 och repressalierna mot det civila samhället och den demokratiska oppositionen, eller som associerade med de ansvariga.

5.   Bilaga IA ska bestå av en förteckning över fysiska eller juridiska personer, enheter och organ som, i enlighet med artikel 2.1 b i beslut 2010/639/Gusp, av rådet har fastställts som ansvariga för åsidosättandet av internationella normer för genomförande av val i samband med presidentvalet i Vitryssland den 19 december 2010 och repressalierna mot det civila samhället och den demokratiska oppositionen, eller som associerade med de ansvariga.

6.   Bilaga IB ska bestå av en förteckning över fysiska eller juridiska personer, enheter och organ som, i enlighet med artikel 2.1 c och d i beslut 2010/639/Gusp, av rådet har fastställts som antingen i) ansvariga för allvarliga brott mot mänskliga rättigheter eller förtryck mot det civila samhället och den demokratiska oppositionen i Vitryssland, eller ii) personer eller enheter som drar nytta av eller stöder Lukasjenkoregimen.

| 2. | I artiklarna 2b.1 och 2b.2, 3.1 a, 4a och i artikel 8a.1 och 8a.4 ska hänvisningar till ”bilagorna I och IA” ersättas med hänvisningar till ”bilagorna I, IA och IB”. |
| --- | --- |

2.

I artiklarna 2b.1 och 2b.2, 3.1 a, 4a och i artikel 8a.1 och 8a.4 ska hänvisningar till ”bilagorna I och IA” ersättas med hänvisningar till ”bilagorna I, IA och IB”.

Artikel 2

Bilagan till denna förordning ska införas som bilaga IB till förordning (EG) nr 765/2006.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 februari 2012.

På rådets vägnar

C. ANTORINI

Ordförande

---

(1)  EUT L 19, 24.1.2012, s. 31.

1

(2)  Beslut av den 25 oktober 2010 (EUT L 280, 26.10.2010, s. 18).

2

(3)  EUT L 134, 20.5.2006, s. 1.

3

(4)  EUT L 280, 26.10.2010, s. 18.”

4

---

BILAGA

”BILAGA IB

Inga uppgifter har införts i denna bilaga.”

---

| 11.2.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 38/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 38/6

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 115/2012

av den 9 februari 2012

om införande av provisorisk utjämningstull på import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Indien

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 597/2009 av den 11 juni 2009 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 2,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

1.1.   Inledande

| (1) | Den 13 maj 2011 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att ett antisubventionsförfarande (nedan kallat antisubventionsförfarandet) skulle inledas beträffande import till unionen av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Indien (nedan kallat Indien eller det berörda landet). |
| --- | --- |

(1)

Den 13 maj 2011 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att ett antisubventionsförfarande (nedan kallat antisubventionsförfarandet) skulle inledas beträffande import till unionen av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Indien (nedan kallat Indien eller det berörda landet).

| (2) | Samma dag meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (3) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till unionen av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Indien och påbörjade en separat undersökning (nedan kallat antidumpningsförfarandet). |
| --- | --- |

(2)

Samma dag meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (3) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till unionen av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Indien och påbörjade en separat undersökning (nedan kallat antidumpningsförfarandet).

| (3) | Antisubventionsförfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingetts den 31 mars 2011 av European Industrial Fasteners Institute (EIFI) (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som står för mer än 25 % av den sammanlagda tillverkningen i unionen av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för att det förekommit subventionering av den berörda produkten och för att detta vållat väsentlig skada. Bevisningen ansågs tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning. |
| --- | --- |

(3)

Antisubventionsförfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingetts den 31 mars 2011 av European Industrial Fasteners Institute (EIFI) (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som står för mer än 25 % av den sammanlagda tillverkningen i unionen av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för att det förekommit subventionering av den berörda produkten och för att detta vållat väsentlig skada. Bevisningen ansågs tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning.

| (4) | Innan förfarandet inleddes underrättade kommissionen, i enlighet med artikel 10.7 i grundförordningen, de indiska myndigheterna om att den hade mottagit ett vederbörligen underbyggt klagomål i vilket det påstods att subventionerad import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Indien vållade unionsindustrin väsentlig skada. De indiska myndigheterna inbjöds till samråd i syfte att klargöra situationen när det gäller påståendena i klagomålet och i syfte att uppnå en ömsesidig lösning. Under samråden kom man inte fram till någon ömsesidigt tillfredsställande lösning. |
| --- | --- |

(4)

Innan förfarandet inleddes underrättade kommissionen, i enlighet med artikel 10.7 i grundförordningen, de indiska myndigheterna om att den hade mottagit ett vederbörligen underbyggt klagomål i vilket det påstods att subventionerad import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Indien vållade unionsindustrin väsentlig skada. De indiska myndigheterna inbjöds till samråd i syfte att klargöra situationen när det gäller påståendena i klagomålet och i syfte att uppnå en ömsesidig lösning. Under samråden kom man inte fram till någon ömsesidigt tillfredsställande lösning.

1.2.   Parter som berörs av förfarandet

| (5) | Kommissionen underrättade officiellt de klagande unionstillverkarna, andra kända unionstillverkare, de exporterande tillverkarna, importörer, användare som man visste var berörda samt de indiska myndigheterna om att förfarandet hade inletts. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tid som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen underrättade officiellt de klagande unionstillverkarna, andra kända unionstillverkare, de exporterande tillverkarna, importörer, användare som man visste var berörda samt de indiska myndigheterna om att förfarandet hade inletts. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tid som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.

| (6) | Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(6)

Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.

1.2.1.   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Indien

| (7) | Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare i Indien föreföll vara berörda, angavs i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle kunna komma att tillämpas för fastställande av subventionering i enlighet med artikel 27 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(7)

Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare i Indien föreföll vara berörda, angavs i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle kunna komma att tillämpas för fastställande av subventionering i enlighet med artikel 27 i grundförordningen.

| (8) | För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads alla exporterande tillverkare i Indien att ge sig till känna inom 15 dagar efter att undersökningen hade inletts och att lämna grundläggande uppgifter om sin försäljning på export och på hemmamarknaden, en noggrann beskrivning av företagets verksamhet när det gäller tillverkning av den berörda produkten samt namn på och en noggrann beskrivning av verksamheten hos alla närstående företag som var inbegripna i tillverkningen eller försäljningen av den berörda produkten under perioden 1 april 2010–31 mars 2011. |
| --- | --- |

(8)

För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads alla exporterande tillverkare i Indien att ge sig till känna inom 15 dagar efter att undersökningen hade inletts och att lämna grundläggande uppgifter om sin försäljning på export och på hemmamarknaden, en noggrann beskrivning av företagets verksamhet när det gäller tillverkning av den berörda produkten samt namn på och en noggrann beskrivning av verksamheten hos alla närstående företag som var inbegripna i tillverkningen eller försäljningen av den berörda produkten under perioden 1 april 2010–31 mars 2011.

| (9) | Samråd ägde också rum med de relevanta indiska myndigheterna avseende urvalet av ett representativt stickprov. |
| --- | --- |

(9)

Samråd ägde också rum med de relevanta indiska myndigheterna avseende urvalet av ett representativt stickprov.

| (10) | Totalt lämnade fem exporterande tillverkare, inklusive en grupp av närstående företag i Indien, de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet inom den tidsfrist som angetts i tillkännagivandet om inledande. Dessa samarbetsvilliga företag uppgav att de hade exporterat den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. En jämförelse mellan importdata från Eurostat och den exportvolym till unionen av den berörda produkten som uppgivits av de samarbetsvilliga företagen visade att samarbetsviljan hos de indiska exporterande tillverkarna var nästan 100 %. Urvalet gjordes följaktligen på grundval av de uppgifter som lämnats av dessa fem exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(10)

Totalt lämnade fem exporterande tillverkare, inklusive en grupp av närstående företag i Indien, de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet inom den tidsfrist som angetts i tillkännagivandet om inledande. Dessa samarbetsvilliga företag uppgav att de hade exporterat den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. En jämförelse mellan importdata från Eurostat och den exportvolym till unionen av den berörda produkten som uppgivits av de samarbetsvilliga företagen visade att samarbetsviljan hos de indiska exporterande tillverkarna var nästan 100 %. Urvalet gjordes följaktligen på grundval av de uppgifter som lämnats av dessa fem exporterande tillverkare.

1.2.2.   Urval av samarbetsvilliga indiska företag i stickprovet

| (11) | I enlighet med artikel 27 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval på grundval av den största representativa exportvolym av den berörda produkten till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Urvalet bestod av tre företag som tillsammans stod för omkring 98 % av den totala volymen av exporten från Indien till unionen av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(11)

I enlighet med artikel 27 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval på grundval av den största representativa exportvolym av den berörda produkten till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Urvalet bestod av tre företag som tillsammans stod för omkring 98 % av den totala volymen av exporten från Indien till unionen av den berörda produkten.

| (12) | I enlighet med artikel 27.2 i grundförordningen samrådde kommissionen med de berörda parterna och de indiska myndigheterna om urvalet. De två exporterande tillverkare som inte hade valts ut i stickprovet insisterade på att också få ingå i urvalet. Mot bakgrund av det föreslagna urvalets representativitet, som anges ovan i skäl 11 drogs slutsatsen att de inte var nödvändigt att ändra eller utöka urvalet. |
| --- | --- |

(12)

I enlighet med artikel 27.2 i grundförordningen samrådde kommissionen med de berörda parterna och de indiska myndigheterna om urvalet. De två exporterande tillverkare som inte hade valts ut i stickprovet insisterade på att också få ingå i urvalet. Mot bakgrund av det föreslagna urvalets representativitet, som anges ovan i skäl 11 drogs slutsatsen att de inte var nödvändigt att ändra eller utöka urvalet.

1.2.3.   Individuell undersökning av företag som inte valts ut i stickprovet

| (13) | En ansökan om individuell undersökning i enlighet med artikel 27.3 i grundförordningen mottogs från en exporterande tillverkare som inte valts ut i stickprovet. Det skulle ha varit alltför betungande att undersöka denna ansökan i det preliminära skedet. Beslut om huruvida en individuell undersökning kommer att beviljas detta företag kommer därför att fattas i ett senare skede. |
| --- | --- |

(13)

En ansökan om individuell undersökning i enlighet med artikel 27.3 i grundförordningen mottogs från en exporterande tillverkare som inte valts ut i stickprovet. Det skulle ha varit alltför betungande att undersöka denna ansökan i det preliminära skedet. Beslut om huruvida en individuell undersökning kommer att beviljas detta företag kommer därför att fattas i ett senare skede.

1.2.4.   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (14) | Eftersom ett stort antal exporterande unionstillverkare var berörda, angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle tillämpas för fastställande av skada i enlighet med artikel 27 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(14)

Eftersom ett stort antal exporterande unionstillverkare var berörda, angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle tillämpas för fastställande av skada i enlighet med artikel 27 i grundförordningen.

| (15) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den preliminärt hade valt ut ett urval av unionstillverkare. Urvalet bestod av fem företag bland de femton unionstillverkare som var kända innan undersökningen inleddes och de hade valts ut på grundval av sin försäljningsvolym, storlek och geografiska läge i unionen. De stod för 37 % av den totala uppskattade produktionen i unionen under undersökningsperioden. Berörda parter uppmanades att ta del av handlingarna och inom femton dagar från offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande lämna synpunkter på huruvida ett lämpligt urval gjorts. Ingen berörd part invände mot det föreslagna urvalet på fem företag. |
| --- | --- |

(15)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den preliminärt hade valt ut ett urval av unionstillverkare. Urvalet bestod av fem företag bland de femton unionstillverkare som var kända innan undersökningen inleddes och de hade valts ut på grundval av sin försäljningsvolym, storlek och geografiska läge i unionen. De stod för 37 % av den totala uppskattade produktionen i unionen under undersökningsperioden. Berörda parter uppmanades att ta del av handlingarna och inom femton dagar från offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande lämna synpunkter på huruvida ett lämpligt urval gjorts. Ingen berörd part invände mot det föreslagna urvalet på fem företag.

| (16) | En av de fem utvalda unionstillverkarna drog sig senare ur samarbetet. De kvarvarande fyra utvalda företagen i urvalet stod ändå för 32 % av den totala beräknade unionstillverkningen under undersökningsperioden. Urvalet ansågs därför fortfarande vara representativt för unionsindustrin. Kontrollbesök gjordes på plats hos tre av företagen. Det ansågs att det i detta preliminära skede av undersökningen var tillräckligt med en noggrann skrivbordsanalys för att kontrollera de uppgifter som det fjärde utvalda företaget lämnat. |
| --- | --- |

(16)

En av de fem utvalda unionstillverkarna drog sig senare ur samarbetet. De kvarvarande fyra utvalda företagen i urvalet stod ändå för 32 % av den totala beräknade unionstillverkningen under undersökningsperioden. Urvalet ansågs därför fortfarande vara representativt för unionsindustrin. Kontrollbesök gjordes på plats hos tre av företagen. Det ansågs att det i detta preliminära skede av undersökningen var tillräckligt med en noggrann skrivbordsanalys för att kontrollera de uppgifter som det fjärde utvalda företaget lämnat.

1.2.5.   Stickprovsförfarande avseende icke-närstående importörer

| (17) | Eftersom ett stort antal importörer föreföll vara berörda av förfarandet, angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle kunna komma att tillämpas avseende importörerna i enlighet med artikel 27 i grundförordningen. Inom den tidsfrist som angetts i tillkännagivandet om inledande inkom två importörer med de begärda uppgifterna och gick med på att ingå i urvalet. Eftersom så få importörer gett sig till känna, beslutades att stickprovsförfarandet inte skulle tillämpas. |
| --- | --- |

(17)

Eftersom ett stort antal importörer föreföll vara berörda av förfarandet, angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle kunna komma att tillämpas avseende importörerna i enlighet med artikel 27 i grundförordningen. Inom den tidsfrist som angetts i tillkännagivandet om inledande inkom två importörer med de begärda uppgifterna och gick med på att ingå i urvalet. Eftersom så få importörer gett sig till känna, beslutades att stickprovsförfarandet inte skulle tillämpas.

1.2.6.   Svar på frågeformuläret och kontroller

| (18) | Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och till alla övriga företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angetts i tillkännagivandet om inledande. Frågeformulär sändes följaktligen till de indiska myndigheterna, de exporterande tillverkare i Indien som ingick i urvalet, de unionstillverkare som ingick i urvalet, de samarbetsvilliga importörerna i unionen och till alla användare som man visste berördes av undersökningen. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och till alla övriga företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angetts i tillkännagivandet om inledande. Frågeformulär sändes följaktligen till de indiska myndigheterna, de exporterande tillverkare i Indien som ingick i urvalet, de unionstillverkare som ingick i urvalet, de samarbetsvilliga importörerna i unionen och till alla användare som man visste berördes av undersökningen.

| (19) | Svar mottogs från de indiska myndigheterna, de exporterande tillverkare som ingick i urvalet och fyra unionstillverkare som ingick i urvalet. Ingen av de importörer eller användare som kontaktats svarade på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(19)

Svar mottogs från de indiska myndigheterna, de exporterande tillverkare som ingick i urvalet och fyra unionstillverkare som ingick i urvalet. Ingen av de importörer eller användare som kontaktats svarade på frågeformuläret.

| (20) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som lämnats av berörda parter och som ansågs vara nödvändiga för ett preliminärt avgörande i fråga om subventionering, om den skada som vållats och om unionens intresse. Kontrollbesök genomfördes hos de indiska myndigheterna i Delhi och hos följande företag: | Tillverkare i unionen







  — | Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Italien, |
| --- | --- | --- | --- |

(20)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som lämnats av berörda parter och som ansågs vara nödvändiga för ett preliminärt avgörande i fråga om subventionering, om den skada som vållats och om unionens intresse. Kontrollbesök genomfördes hos de indiska myndigheterna i Delhi och hos följande företag:

Tillverkare i unionen

—

Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Italien,

| — | Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italien, |
| --- | --- |

—

Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italien,

| — | Ugivis S.A., Belley, Frankrike. |
| --- | --- |

—

Ugivis S.A., Belley, Frankrike.

| | Exporterande tillverkare i Indien







  — | Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharashtra, |
| --- | --- | --- |

Exporterande tillverkare i Indien

—

Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharashtra,

| — | Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharashtra, |
| --- | --- |

—

Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharashtra,

| — | Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat. |
| --- | --- |

—

Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat.

1.3.   Undersökningsperiod

| (21) | Undersökningen av subventionering och skada omfattade perioden 1 april 2010–31 mars 2011 (nedan kallad undersökningsperioden, eller UP i tabeller). Undersökningen av tendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med 2008 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(21)

Undersökningen av subventionering och skada omfattade perioden 1 april 2010–31 mars 2011 (nedan kallad undersökningsperioden, eller UP i tabeller). Undersökningen av tendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med 2008 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1.   Berörd produkt

| (22) | Den produkt som berörs är fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Indien som för närvarande klassificeras enligt KN-numren 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 och 7318 15 70. |
| --- | --- |

(22)

Den produkt som berörs är fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Indien som för närvarande klassificeras enligt KN-numren 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 och 7318 15 70.

2.2.   Likadan produkt

| (23) | Det visade sig att den berörda produkten, den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Indien och den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionstillverkare, har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. De anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 2 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(23)

Det visade sig att den berörda produkten, den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Indien och den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionstillverkare, har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. De anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 2 c i grundförordningen.

3.   SUBVENTIONERING

3.1.   Inledning

| (24) | På grundval av informationen i klagomålet och svaren på kommissionens frågeformulär undersöktes följande system, som påstods innebära att subventioner beviljas:






  a) | Tullkreditsystemet. |
| --- | --- | --- |

(24)

På grundval av informationen i klagomålet och svaren på kommissionens frågeformulär undersöktes följande system, som påstods innebära att subventioner beviljas:

a)

Tullkreditsystemet.

| b) | Systemet med förhandstillstånd. |
| --- | --- |

b)

Systemet med förhandstillstånd.

| c) | Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror. |
| --- | --- |

c)

Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror.

| d) | Systemet med exportorienterade företag. |
| --- | --- |

d)

Systemet med exportorienterade företag.

| e) | Fokusproduktsystemet. |
| --- | --- |

e)

Fokusproduktsystemet.

| f) | Exportkreditsystemet. |
| --- | --- |

f)

Exportkreditsystemet.

| g) | Systemet med befrielse från skatt på elektricitet. |
| --- | --- |

g)

Systemet med befrielse från skatt på elektricitet.

| (25) | Systemen a–e grundar sig på lagen om utrikeshandel från 1992 (Foreign Trade Development and Regulation Act 1992, nr 22/1992), som trädde i kraft den 7 augusti 1992. Genom denna lag bemyndigas de indiska myndigheterna att utfärda tillkännagivanden om export- och importpolitiken. Dessa sammanfattas i dokument om utrikeshandelspolitiken som utfärdas av handelsministeriet vart femte år och uppdateras regelbundet. Det dokument om utrikeshandelspolitiken som är relevant för undersökningsperioden i denna undersökning är dokumentet 09–14. De förfaranden som de indiska myndigheterna tillämpar för utrikeshandelspolitiken 09–14 beskrivs också närmare i deras handbok för förfaranden 09–14 (volym I). Förfarandehandboken uppdateras också regelbundet. |
| --- | --- |

(25)

Systemen a–e grundar sig på lagen om utrikeshandel från 1992 (Foreign Trade Development and Regulation Act 1992, nr 22/1992), som trädde i kraft den 7 augusti 1992. Genom denna lag bemyndigas de indiska myndigheterna att utfärda tillkännagivanden om export- och importpolitiken. Dessa sammanfattas i dokument om utrikeshandelspolitiken som utfärdas av handelsministeriet vart femte år och uppdateras regelbundet. Det dokument om utrikeshandelspolitiken som är relevant för undersökningsperioden i denna undersökning är dokumentet 09–14. De förfaranden som de indiska myndigheterna tillämpar för utrikeshandelspolitiken 09–14 beskrivs också närmare i deras handbok för förfaranden 09–14 (volym I). Förfarandehandboken uppdateras också regelbundet.

| (26) | Det exportkreditsystem som anges i led f grundar sig på avsnitten 21 och 35A i lagen om bankverksamhet (Banking Regulation Act) från 1949, enligt vilka Indiens centralbank får ge landets affärsbanker instruktioner i fråga om exportkrediter. |
| --- | --- |

(26)

Det exportkreditsystem som anges i led f grundar sig på avsnitten 21 och 35A i lagen om bankverksamhet (Banking Regulation Act) från 1949, enligt vilka Indiens centralbank får ge landets affärsbanker instruktioner i fråga om exportkrediter.

| (27) | Det system med befrielse från skatt på elektricitet som anges i led g ingår i det stimulanssystem (Package Scheme of Incentives) för 2007 som myndigheterna i Maharashtra antagit genom resolution nr PSI-1707/(CR-50)/IND-8 av den 30 mars 2007. |
| --- | --- |

(27)

Det system med befrielse från skatt på elektricitet som anges i led g ingår i det stimulanssystem (Package Scheme of Incentives) för 2007 som myndigheterna i Maharashtra antagit genom resolution nr PSI-1707/(CR-50)/IND-8 av den 30 mars 2007.

3.2.   Tullkreditsystemet

a)   Rättslig grund

| (28) | Tullkreditsystemet beskrivs närmare i kapitel 4.3 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 09–14 och kapitel 4 i förfarandehandboken 09–14 (volym I). |
| --- | --- |

(28)

Tullkreditsystemet beskrivs närmare i kapitel 4.3 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 09–14 och kapitel 4 i förfarandehandboken 09–14 (volym I).

b)   Stödberättigade företag och verksamheter

| (29) | Alla exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system. |
| --- | --- |

(29)

Alla exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system.

c)   Praktiskt genomförande av tullkreditsystemet

| (30) | En exportör kan ansöka om krediter inom ramen för tullkreditsystemet, vilka beräknas som en procentsats av värdet av de produkter som exporteras enligt detta system. De indiska myndigheterna har fastställt sådana procentsatser (nedan kallade tullkreditprocentsatser) för de flesta produkter, bl.a. den berörda produkten. Tullkreditprocentsatserna fastställs på grundval av standardnormer för input/output och med beaktande av en antagen mängd importerade insatsvaror i exportprodukten samt tullbeloppet för denna antagna import, oavsett om importtullar faktiskt har betalats. |
| --- | --- |

(30)

En exportör kan ansöka om krediter inom ramen för tullkreditsystemet, vilka beräknas som en procentsats av värdet av de produkter som exporteras enligt detta system. De indiska myndigheterna har fastställt sådana procentsatser (nedan kallade tullkreditprocentsatser) för de flesta produkter, bl.a. den berörda produkten. Tullkreditprocentsatserna fastställs på grundval av standardnormer för input/output och med beaktande av en antagen mängd importerade insatsvaror i exportprodukten samt tullbeloppet för denna antagna import, oavsett om importtullar faktiskt har betalats.

| (31) | För att kunna beviljas förmåner inom ramen för detta system måste ett företag exportera. Vid exporttillfället måste exportören lämna en deklaration till de indiska myndigheterna med uppgift om att exporten sker inom ramen för tullkreditsystemet. För att varorna ska kunna exporteras utfärdar de indiska tullmyndigheterna en exporthandling i samband med avsändningsförfarandet. Denna handling innehåller uppgifter om bl.a. storleken på den kredit inom ramen för tullkreditsystemet som ska beviljas för den exporttransaktionen. Vid denna tidpunkt vet exportören hur stor förmån företaget kommer att få. Så snart tullmyndigheterna utfärdat en exporthandling kan de indiska myndigheterna inte längre påverka beviljandet av krediter inom ramen för tullkreditsystemet. |
| --- | --- |

(31)

För att kunna beviljas förmåner inom ramen för detta system måste ett företag exportera. Vid exporttillfället måste exportören lämna en deklaration till de indiska myndigheterna med uppgift om att exporten sker inom ramen för tullkreditsystemet. För att varorna ska kunna exporteras utfärdar de indiska tullmyndigheterna en exporthandling i samband med avsändningsförfarandet. Denna handling innehåller uppgifter om bl.a. storleken på den kredit inom ramen för tullkreditsystemet som ska beviljas för den exporttransaktionen. Vid denna tidpunkt vet exportören hur stor förmån företaget kommer att få. Så snart tullmyndigheterna utfärdat en exporthandling kan de indiska myndigheterna inte längre påverka beviljandet av krediter inom ramen för tullkreditsystemet.

| (32) | Det konstaterades att det enligt indiska redovisningsprinciper är möjligt att periodisera krediter inom ramen för tullkreditsystemet och bokföra dem som inkomster i affärsredovisningen, efter det att exportåtagandet uppfyllts. Sådana krediter kan användas för betalning av tull för efterföljande import av alla slags varor, med undantag för kapitalvaror och varor för vilka det finns importbegränsningar. Varor som importeras med användning av sådana krediter kan säljas på den inhemska marknaden (och påläggs då omsättningsskatt) eller användas på annat sätt. Krediter inom ramen för tullkreditsystemet får överföras fritt och gäller under en period på 24 månader från och med utfärdandedagen. |
| --- | --- |

(32)

Det konstaterades att det enligt indiska redovisningsprinciper är möjligt att periodisera krediter inom ramen för tullkreditsystemet och bokföra dem som inkomster i affärsredovisningen, efter det att exportåtagandet uppfyllts. Sådana krediter kan användas för betalning av tull för efterföljande import av alla slags varor, med undantag för kapitalvaror och varor för vilka det finns importbegränsningar. Varor som importeras med användning av sådana krediter kan säljas på den inhemska marknaden (och påläggs då omsättningsskatt) eller användas på annat sätt. Krediter inom ramen för tullkreditsystemet får överföras fritt och gäller under en period på 24 månader från och med utfärdandedagen.

| (33) | En ansökan om krediter inom ramen för tullkreditsystemet lämnas på elektronisk väg och kan omfatta ett obegränsat antal exporttransaktioner. Det finns i praktiken inga fasta tidsfrister för att ansöka om krediter inom ramen för tullkreditsystemet. Det elektroniska system som används utesluter inte automatiskt exporttransaktioner som äger rum efter utgången av den ansökningsperiod som anges i kapitel 4.47 i förfarandehandboken 09–14 (volym I). Såsom uttryckligen fastställs i kapitel 9.3 i förfarandehandboken kan ansökningar som kommer in efter tidsfristen för att lämna in ansökningar alltid beaktas mot tillägg av en mindre förseningsavgift. |
| --- | --- |

(33)

En ansökan om krediter inom ramen för tullkreditsystemet lämnas på elektronisk väg och kan omfatta ett obegränsat antal exporttransaktioner. Det finns i praktiken inga fasta tidsfrister för att ansöka om krediter inom ramen för tullkreditsystemet. Det elektroniska system som används utesluter inte automatiskt exporttransaktioner som äger rum efter utgången av den ansökningsperiod som anges i kapitel 4.47 i förfarandehandboken 09–14 (volym I). Såsom uttryckligen fastställs i kapitel 9.3 i förfarandehandboken kan ansökningar som kommer in efter tidsfristen för att lämna in ansökningar alltid beaktas mot tillägg av en mindre förseningsavgift.

| (34) | Det konstaterades att två av företagen i urvalet, Agarwal Fastners Pvt. Ltd. och Raajratna Ventures Ltd., använde detta system under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(34)

Det konstaterades att två av företagen i urvalet, Agarwal Fastners Pvt. Ltd. och Raajratna Ventures Ltd., använde detta system under undersökningsperioden.

d)   Slutsatser om tullkreditsystemet

| (35) | Tullkreditsystemet innebär att subventioner beviljas i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. En kredit inom ramen för tullkreditsystemet utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna eftersom krediten slutligen kommer att användas för att avräkna importtullar, vilket minskar beloppet av de tullintäkter som de indiska myndigheterna normalt sett skulle ha tagit ut. Krediter inom ramen för tullkreditsystemet innebär dessutom att exportörerna beviljas en förmån eftersom deras likviditet förbättras. |
| --- | --- |

(35)

Tullkreditsystemet innebär att subventioner beviljas i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. En kredit inom ramen för tullkreditsystemet utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna eftersom krediten slutligen kommer att användas för att avräkna importtullar, vilket minskar beloppet av de tullintäkter som de indiska myndigheterna normalt sett skulle ha tagit ut. Krediter inom ramen för tullkreditsystemet innebär dessutom att exportörerna beviljas en förmån eftersom deras likviditet förbättras.

| (36) | Tullkreditsystemet är vidare rättsligt knutet till exportresultat och betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(36)

Tullkreditsystemet är vidare rättsligt knutet till exportresultat och betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen.

| (37) | Detta system kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen, eftersom det inte uppfyller de regler som fastställs i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. Detta beror särskilt på att exportören inte är skyldig att faktiskt förbruka de varor som importeras tullfritt i tillverkningsprocessen och att krediten inte beräknas på grundval av de insatsvaror som faktiskt används. Det finns inte heller något system eller förfarande för att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten eller om det skett en för stor återbetalning av importtull i enlighet med vad som avses i led i i bilaga I och bilagorna II och III till grundförordningen. Slutligen är exportörer berättigade till förmåner enligt tullkreditsystemet oavsett om de importerar några insatsvaror eller inte. En exportör erhåller förmånen genom att helt enkelt exportera varor, dvs. utan att behöva visa att insatsvaror har importerats. Exportörer som köper alla sina insatsvaror på den inhemska marknaden och inte importerar några varor som kan användas som insatsvaror är således ändå berättigade till förmåner enligt systemet. |
| --- | --- |

(37)

Detta system kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen, eftersom det inte uppfyller de regler som fastställs i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. Detta beror särskilt på att exportören inte är skyldig att faktiskt förbruka de varor som importeras tullfritt i tillverkningsprocessen och att krediten inte beräknas på grundval av de insatsvaror som faktiskt används. Det finns inte heller något system eller förfarande för att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten eller om det skett en för stor återbetalning av importtull i enlighet med vad som avses i led i i bilaga I och bilagorna II och III till grundförordningen. Slutligen är exportörer berättigade till förmåner enligt tullkreditsystemet oavsett om de importerar några insatsvaror eller inte. En exportör erhåller förmånen genom att helt enkelt exportera varor, dvs. utan att behöva visa att insatsvaror har importerats. Exportörer som köper alla sina insatsvaror på den inhemska marknaden och inte importerar några varor som kan användas som insatsvaror är således ändå berättigade till förmåner enligt systemet.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (38) | I enlighet med artiklarna 3.2 och 5 i grundförordningen beräknades storleken på den utjämningsbara subventionen utifrån den förmån som mottagaren konstaterats ha fått under undersökningsperioden. I detta avseende ansågs det att mottagaren erhåller förmånen vid den tidpunkt då en exporttransaktion sker enligt detta system. Vid denna tidpunkt blir de indiska myndigheterna förpliktade att avstå från att driva in tullen, vilket utgör ett finansiellt bidrag enligt artikel 3.1 a ii i grundförordningen. När tullmyndigheterna har utfärdat en exporthandling som innehåller uppgifter om bl.a. storleken på den kredit som enligt tullkreditsystemet ska beviljas för exporttransaktionen i fråga, kan de indiska myndigheterna inte längre påverka beviljandet av subventionen. Mot bakgrund av ovanstående bör förmånerna inom ramen för tullkreditsystemet beräknas som summan av alla krediter som förvärvats i samband med exporttransaktioner inom ramen för detta system under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(38)

I enlighet med artiklarna 3.2 och 5 i grundförordningen beräknades storleken på den utjämningsbara subventionen utifrån den förmån som mottagaren konstaterats ha fått under undersökningsperioden. I detta avseende ansågs det att mottagaren erhåller förmånen vid den tidpunkt då en exporttransaktion sker enligt detta system. Vid denna tidpunkt blir de indiska myndigheterna förpliktade att avstå från att driva in tullen, vilket utgör ett finansiellt bidrag enligt artikel 3.1 a ii i grundförordningen. När tullmyndigheterna har utfärdat en exporthandling som innehåller uppgifter om bl.a. storleken på den kredit som enligt tullkreditsystemet ska beviljas för exporttransaktionen i fråga, kan de indiska myndigheterna inte längre påverka beviljandet av subventionen. Mot bakgrund av ovanstående bör förmånerna inom ramen för tullkreditsystemet beräknas som summan av alla krediter som förvärvats i samband med exporttransaktioner inom ramen för detta system under undersökningsperioden.

| (39) | Vid beräkningen av subventionsbeloppet (täljare) drogs i de fall en berättigad begäran lämnats in sådana avgifter som var nödvändiga för att erhålla subventionen av från de krediter som fastställts, i enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över den totala exportomsättningen under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(39)

Vid beräkningen av subventionsbeloppet (täljare) drogs i de fall en berättigad begäran lämnats in sådana avgifter som var nödvändiga för att erhålla subventionen av från de krediter som fastställts, i enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över den totala exportomsättningen under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter.

| (40) | Den subventionsmarginal som fastställts inom ramen för detta system för de berörda företagen under undersökningsperioden varierade mellan 4,70 % och 6,53 %. |
| --- | --- |

(40)

Den subventionsmarginal som fastställts inom ramen för detta system för de berörda företagen under undersökningsperioden varierade mellan 4,70 % och 6,53 %.

3.3.   Systemet med förhandstillstånd

a)   Rättslig grund

| (41) | Systemet med förhandstillstånd beskrivs närmare i punkterna 4.1.3–4.1.14 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 09–14 och kapitel 4.1–4.30A i förfarandehandboken 09–14 (volym I). |
| --- | --- |

(41)

Systemet med förhandstillstånd beskrivs närmare i punkterna 4.1.3–4.1.14 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 09–14 och kapitel 4.1–4.30A i förfarandehandboken 09–14 (volym I).

b)   Stödberättigade företag och verksamheter

| (42) | Systemet med förhandstillstånd består av sex delsystem, som beskrivs närmare i skäl 43. Delsystemen skiljer sig åt bl.a. vad beträffar vilka företag och verksamheter som omfattas. Tillverkande exportörer och exporterande handlare som ”har anknytning till” tillverkare kan få förhandstillstånd inom delsystemen för fysisk export och för årligt behov. Tillverkande exportörer som levererar till en slutgiltig exportör kan få förhandstillstånd för mellanliggande leverans. Huvudleverantörer som levererar till företag som ingår i de kategorier av ”leverans likställd med export” som nämns i punkt 8.2 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 09–14, t.ex. leverantörer till exportorienterade företag, kan få förhandstillstånd för leverans likställd med export. Slutligen kan mellanliggande leverantörer till tillverkande exportörer få förmåner från leveranser likställda med export inom delsystemen med dokument för förhandsbefrielse och med ömsesidig inhemsk remburs. |
| --- | --- |

(42)

Systemet med förhandstillstånd består av sex delsystem, som beskrivs närmare i skäl 43. Delsystemen skiljer sig åt bl.a. vad beträffar vilka företag och verksamheter som omfattas. Tillverkande exportörer och exporterande handlare som ”har anknytning till” tillverkare kan få förhandstillstånd inom delsystemen för fysisk export och för årligt behov. Tillverkande exportörer som levererar till en slutgiltig exportör kan få förhandstillstånd för mellanliggande leverans. Huvudleverantörer som levererar till företag som ingår i de kategorier av ”leverans likställd med export” som nämns i punkt 8.2 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 09–14, t.ex. leverantörer till exportorienterade företag, kan få förhandstillstånd för leverans likställd med export. Slutligen kan mellanliggande leverantörer till tillverkande exportörer få förmåner från leveranser likställda med export inom delsystemen med dokument för förhandsbefrielse och med ömsesidig inhemsk remburs.

c)   Praktisk tillämpning

| (43) | Förhandstillstånd kan utfärdas i fråga om följande:
  i)   Fysisk export: Detta är det viktigaste delsystemet. Det möjliggör tullfri import av insatsvaror för att tillverka en specifik resulterande exportprodukt. Med ”fysisk” i detta avseende menas att exportprodukten måste lämna Indiens territorium. I licensen anges den tillåtna importmängden och exportskyldigheten, inbegripet typen av exportprodukt.
  ii)   Årligt behov: Denna typ av tillstånd är inte knuten till någon specifik exportprodukt utan till en bredare produktgrupp (t.ex. kemiska och närstående produkter). Licenshavaren kan – upp till ett visst tröskelvärde som bestäms av företagets tidigare exportresultat – tullfritt importera varje insatsvara som ska användas för att tillverka en produkt som ingår i en sådan produktgrupp. Företaget kan välja att exportera varje typ av resulterande produkt som ingår i produktgruppen och som tillverkats av sådant tullfritt material.
  iii)   Mellanliggande leverans: Detta delsystem omfattar fall där två tillverkare avser att tillverka en bestämd exportprodukt och delar upp tillverkningsprocessen mellan sig. Den exporterande tillverkare som tillverkar halvfabrikatet kan tullfritt importera insatsvaror och för detta syfte få ett förhandstillstånd för mellanliggande leverans. Den slutgiltiga exportören slutför tillverkningen och är skyldig att exportera den färdiga produkten.
  iv)   Leverans likställd med export: Genom detta delsystem kan en huvudleverantör tullfritt importera insatsvaror som behövs för att tillverka varor som ska säljas som leveranser likställda med export till de kundkategorier som nämns i punkt 8.2 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 09–14. Enligt de indiska myndigheterna avses med leverans likställd med export sådana transaktioner där de levererade varorna inte lämnar landet. Ett flertal kategorier av leveranser betraktas som leveranser likställda med export förutsatt att varorna har tillverkats i Indien, t.ex. leveranser av varor till ett exportorienterat företag eller till ett företag beläget i en särskild ekonomisk zon.
  v)   Dokument för förhandsbefrielse: En innehavare av ett förhandstillstånd som avser att anskaffa insatsvaror från inhemska källor i stället för att direktimportera dem, har möjlighet att göra detta med hjälp av dokument för förhandsbefrielse. I sådana fall godkänns förhandstillstånden som dokument för förhandsbefrielse och gottskrivs den inhemska leverantören vid leverans av de varor som anges i dessa. Gottskrivningen av dokument för förhandsbefrielse berättigar den inhemska leverantören till de förmåner enligt systemet med leveranser likställda med export som beskrivs i punkt 8.3 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 09–14 (dvs. förhandstillstånd för mellanliggande leverans/leverans likställd med export, tullrestitution eller återbetalning av slutlig punktskatt vid leverans likställd med export). Genom systemet med dokument för förhandsbefrielse återbetalas skatter och tullar till leverantören i stället för till den slutgiltiga exportören i form av tullrestitution/återbetalning av tull. Skatter och tullar kan återbetalas för såväl inhemska insatsvaror som importerade insatsvaror.
  vi)   Ömsesidig inhemsk remburs: Även detta delsystem täcker inhemska leveranser till en innehavare av ett förhandstillstånd. Innehavaren av ett sådant tillstånd kan vända sig till en bank för att teckna en inhemsk remburs till förmån för en inhemsk leverantör. Banken godkänner tillståndet för direktimport endast i fråga om värdet och volymen av de varor som anskaffas på den inhemska marknaden i stället för att importeras. Den inhemska leverantören får rätt till de förmåner enligt systemet med leveranser likställda med export som beskrivs i punkt 8.3 of dokumentet om utrikeshandelspolitiken 09–14 (dvs. förhandstillstånd för mellanliggande leverans/leverans likställd med export, tullrestitution eller återbetalning av slutlig punktskatt vid leverans likställd med export). |
| --- | --- |

(43)

Förhandstillstånd kan utfärdas i fråga om följande:

i)   Fysisk export: Detta är det viktigaste delsystemet. Det möjliggör tullfri import av insatsvaror för att tillverka en specifik resulterande exportprodukt. Med ”fysisk” i detta avseende menas att exportprodukten måste lämna Indiens territorium. I licensen anges den tillåtna importmängden och exportskyldigheten, inbegripet typen av exportprodukt.

ii)   Årligt behov: Denna typ av tillstånd är inte knuten till någon specifik exportprodukt utan till en bredare produktgrupp (t.ex. kemiska och närstående produkter). Licenshavaren kan – upp till ett visst tröskelvärde som bestäms av företagets tidigare exportresultat – tullfritt importera varje insatsvara som ska användas för att tillverka en produkt som ingår i en sådan produktgrupp. Företaget kan välja att exportera varje typ av resulterande produkt som ingår i produktgruppen och som tillverkats av sådant tullfritt material.

iii)   Mellanliggande leverans: Detta delsystem omfattar fall där två tillverkare avser att tillverka en bestämd exportprodukt och delar upp tillverkningsprocessen mellan sig. Den exporterande tillverkare som tillverkar halvfabrikatet kan tullfritt importera insatsvaror och för detta syfte få ett förhandstillstånd för mellanliggande leverans. Den slutgiltiga exportören slutför tillverkningen och är skyldig att exportera den färdiga produkten.

iv)   Leverans likställd med export: Genom detta delsystem kan en huvudleverantör tullfritt importera insatsvaror som behövs för att tillverka varor som ska säljas som leveranser likställda med export till de kundkategorier som nämns i punkt 8.2 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 09–14. Enligt de indiska myndigheterna avses med leverans likställd med export sådana transaktioner där de levererade varorna inte lämnar landet. Ett flertal kategorier av leveranser betraktas som leveranser likställda med export förutsatt att varorna har tillverkats i Indien, t.ex. leveranser av varor till ett exportorienterat företag eller till ett företag beläget i en särskild ekonomisk zon.

v)   Dokument för förhandsbefrielse: En innehavare av ett förhandstillstånd som avser att anskaffa insatsvaror från inhemska källor i stället för att direktimportera dem, har möjlighet att göra detta med hjälp av dokument för förhandsbefrielse. I sådana fall godkänns förhandstillstånden som dokument för förhandsbefrielse och gottskrivs den inhemska leverantören vid leverans av de varor som anges i dessa. Gottskrivningen av dokument för förhandsbefrielse berättigar den inhemska leverantören till de förmåner enligt systemet med leveranser likställda med export som beskrivs i punkt 8.3 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 09–14 (dvs. förhandstillstånd för mellanliggande leverans/leverans likställd med export, tullrestitution eller återbetalning av slutlig punktskatt vid leverans likställd med export). Genom systemet med dokument för förhandsbefrielse återbetalas skatter och tullar till leverantören i stället för till den slutgiltiga exportören i form av tullrestitution/återbetalning av tull. Skatter och tullar kan återbetalas för såväl inhemska insatsvaror som importerade insatsvaror.

vi)   Ömsesidig inhemsk remburs: Även detta delsystem täcker inhemska leveranser till en innehavare av ett förhandstillstånd. Innehavaren av ett sådant tillstånd kan vända sig till en bank för att teckna en inhemsk remburs till förmån för en inhemsk leverantör. Banken godkänner tillståndet för direktimport endast i fråga om värdet och volymen av de varor som anskaffas på den inhemska marknaden i stället för att importeras. Den inhemska leverantören får rätt till de förmåner enligt systemet med leveranser likställda med export som beskrivs i punkt 8.3 of dokumentet om utrikeshandelspolitiken 09–14 (dvs. förhandstillstånd för mellanliggande leverans/leverans likställd med export, tullrestitution eller återbetalning av slutlig punktskatt vid leverans likställd med export).

| (44) | Under undersökningsperioden erhöll ett företag som ingick i urvalet förmåner knutna till den berörda produkten inom ramen för systemet med förhandstillstånd. Detta företag utnyttjade ett av delsystemen, nämligen förhandstillstånd för fysisk export. Det är därför inte nödvändigt att fastställa huruvida de övriga, outnyttjade delsystemen är utjämningsbara. |
| --- | --- |

(44)

Under undersökningsperioden erhöll ett företag som ingick i urvalet förmåner knutna till den berörda produkten inom ramen för systemet med förhandstillstånd. Detta företag utnyttjade ett av delsystemen, nämligen förhandstillstånd för fysisk export. Det är därför inte nödvändigt att fastställa huruvida de övriga, outnyttjade delsystemen är utjämningsbara.

| (45) | För att det ska vara möjligt för de indiska myndigheterna att företa kontroller har innehavaren av ett förhandstillstånd rättslig skyldighet att i ett särskilt format korrekt redovisa förbrukningen och användningen av tullfritt importerade/inhemskt anskaffade varor (se kapitlen 4.26 och 4.30 samt tillägg 23 till förfarandehandboken 09–14 (volym I)), dvs. föra ett register över den faktiska förbrukningen. Detta register måste kontrolleras av en auktoriserad extern revisor/godkänd granskningsman (cost and works accountant), som utfärdar ett intyg över att det föreskrivna registret och de relevanta underlagen har undersökts och att de uppgifter som lämnas enligt tillägg 23 är korrekta i alla avseenden. |
| --- | --- |

(45)

För att det ska vara möjligt för de indiska myndigheterna att företa kontroller har innehavaren av ett förhandstillstånd rättslig skyldighet att i ett särskilt format korrekt redovisa förbrukningen och användningen av tullfritt importerade/inhemskt anskaffade varor (se kapitlen 4.26 och 4.30 samt tillägg 23 till förfarandehandboken 09–14 (volym I)), dvs. föra ett register över den faktiska förbrukningen. Detta register måste kontrolleras av en auktoriserad extern revisor/godkänd granskningsman (cost and works accountant), som utfärdar ett intyg över att det föreskrivna registret och de relevanta underlagen har undersökts och att de uppgifter som lämnas enligt tillägg 23 är korrekta i alla avseenden.

| (46) | När det gäller det delsystem som det berörda företaget använde under undersökningsperioden, dvs. det för fysisk export, fastställer de indiska myndigheterna volymen och värdet av vad som får importeras och vad som måste exporteras och anger detta på tillståndet. Dessutom ska myndigheternas tjänstemän vid import- och exporttillfällena dokumentera transaktionerna på tillståndet. Den importvolym som tillåts inom ramen för systemet med förhandstillstånd fastställs av de indiska myndigheterna på grundval av de standardnormer för input/output som finns för de flesta produkter, inklusive den berörda produkten. Importerade insatsvaror får inte överföras och måste användas för att tillverka den resulterande exportprodukten. Skyldigheten att exportera måste fullgöras inom en viss tid efter tillståndets utfärdande (24 månader med möjlighet till två förlängningar på 6 månader vardera). |
| --- | --- |

(46)

När det gäller det delsystem som det berörda företaget använde under undersökningsperioden, dvs. det för fysisk export, fastställer de indiska myndigheterna volymen och värdet av vad som får importeras och vad som måste exporteras och anger detta på tillståndet. Dessutom ska myndigheternas tjänstemän vid import- och exporttillfällena dokumentera transaktionerna på tillståndet. Den importvolym som tillåts inom ramen för systemet med förhandstillstånd fastställs av de indiska myndigheterna på grundval av de standardnormer för input/output som finns för de flesta produkter, inklusive den berörda produkten. Importerade insatsvaror får inte överföras och måste användas för att tillverka den resulterande exportprodukten. Skyldigheten att exportera måste fullgöras inom en viss tid efter tillståndets utfärdande (24 månader med möjlighet till två förlängningar på 6 månader vardera).

| (47) | Undersökningen visade att de kontrollkrav som ställts av de indiska myndigheterna antingen inte uppfylldes eller ännu inte hade prövats i praktiken. |
| --- | --- |

(47)

Undersökningen visade att de kontrollkrav som ställts av de indiska myndigheterna antingen inte uppfylldes eller ännu inte hade prövats i praktiken.

| (48) | Det företag som använde systemet förde ett visst register över produktionen och förbrukningen. Tillägg 23 var inte korrekt ifyllt och kunde därför inte anses vara ett register över förbrukningen i den mening som avses i kapitlen 4.26 och 4.30 i förfarandehandboken 09–14 (volym I). Något riktigt register över förbrukningen under undersökningsperioden fanns inte tillgängligt, och det gick därför inte att kontrollera till exempel förbrukningsuppgifter i syfte att fastställa vilka insatsvaror, och i vilka mängder, som förbrukades vid tillverkningen av exportprodukten, enligt vad som föreskrivs i tillägg 23. När det gäller de kontrollkrav som avses i skäl 45 fanns det ingen dokumentation hos företaget som visade hur denna certifieringsprocess gick till. Det fanns ingen revisionsplan eller någon annan dokumentation av den revision som gjordes (t.ex. en revisionsrapport) och inga bevarade uppgifter om den metod som användes och de särskilda krav som gällde för detta omfattande arbete, som kräver detaljerade tekniska kunskaper om tillverkningsprocesser. För det fallet att företaget gjorde alltför stora avskrivningar som rapporterades i tillägg 23 ledde detta inte till ingripanden eller kontroller från de berörda myndigheternas sida. Det anses därför att den exportör som är föremål för undersökningen inte har kunnat visa att de relevanta bestämmelserna enligt utrikeshandelspolitiken 09–14 har uppfyllts. |
| --- | --- |

(48)

Det företag som använde systemet förde ett visst register över produktionen och förbrukningen. Tillägg 23 var inte korrekt ifyllt och kunde därför inte anses vara ett register över förbrukningen i den mening som avses i kapitlen 4.26 och 4.30 i förfarandehandboken 09–14 (volym I). Något riktigt register över förbrukningen under undersökningsperioden fanns inte tillgängligt, och det gick därför inte att kontrollera till exempel förbrukningsuppgifter i syfte att fastställa vilka insatsvaror, och i vilka mängder, som förbrukades vid tillverkningen av exportprodukten, enligt vad som föreskrivs i tillägg 23. När det gäller de kontrollkrav som avses i skäl 45 fanns det ingen dokumentation hos företaget som visade hur denna certifieringsprocess gick till. Det fanns ingen revisionsplan eller någon annan dokumentation av den revision som gjordes (t.ex. en revisionsrapport) och inga bevarade uppgifter om den metod som användes och de särskilda krav som gällde för detta omfattande arbete, som kräver detaljerade tekniska kunskaper om tillverkningsprocesser. För det fallet att företaget gjorde alltför stora avskrivningar som rapporterades i tillägg 23 ledde detta inte till ingripanden eller kontroller från de berörda myndigheternas sida. Det anses därför att den exportör som är föremål för undersökningen inte har kunnat visa att de relevanta bestämmelserna enligt utrikeshandelspolitiken 09–14 har uppfyllts.

d)   Slutsatser om systemet med förhandstillstånd

| (49) | Befrielsen från importtull utgör en subvention enligt artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen, dvs. ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna som innebär att den undersökta exportören beviljas en förmån. |
| --- | --- |

(49)

Befrielsen från importtull utgör en subvention enligt artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen, dvs. ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna som innebär att den undersökta exportören beviljas en förmån.

| (50) | Systemet med förhandstillstånd för fysisk export är dessutom klart och tydligt rättsligt knutet till exportresultat och betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen. Ett företag kan inte erhålla förmåner inom ramen för detta system om det inte åtar sig att exportera. |
| --- | --- |

(50)

Systemet med förhandstillstånd för fysisk export är dessutom klart och tydligt rättsligt knutet till exportresultat och betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen. Ett företag kan inte erhålla förmåner inom ramen för detta system om det inte åtar sig att exportera.

| (51) | Det delsystem som använts i detta fall kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Det uppfyller inte reglerna i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) eller bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. De indiska myndigheterna tillämpade inte ett effektivt kontrollsystem eller ett förfarande för att kunna avgöra vilka insatsvaror och vilka mängder av dem som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten (se avsnitt II.4 i bilaga II till grundförordningen och, när det gäller restitutionssystem som tillåter substitution, avsnitt II.2 i bilaga III till grundförordningen). Vidare anses det att standardnormerna för input/output för den berörda produkten inte var tillräckligt exakta och att de inte kan betraktas som ett system för att kontrollera den faktiska förbrukningen, eftersom utformningen av dem inte gör det möjligt för de indiska myndigheterna att med tillräcklig noggrannhet kontrollera vilka mängder insatsvaror som förbrukats i exporttillverkningen. De indiska myndigheterna har inte heller företagit några ytterligare granskningar avseende de insatsvaror som faktiskt förbrukats, vilket de normalt sett borde ha gjort när det saknas ett effektivt tillämpat kontrollsystem (se avsnitt II.5 i bilaga II och avsnitt II.3 i bilaga III till grundförordningen). |
| --- | --- |

(51)

Det delsystem som använts i detta fall kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Det uppfyller inte reglerna i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) eller bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. De indiska myndigheterna tillämpade inte ett effektivt kontrollsystem eller ett förfarande för att kunna avgöra vilka insatsvaror och vilka mängder av dem som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten (se avsnitt II.4 i bilaga II till grundförordningen och, när det gäller restitutionssystem som tillåter substitution, avsnitt II.2 i bilaga III till grundförordningen). Vidare anses det att standardnormerna för input/output för den berörda produkten inte var tillräckligt exakta och att de inte kan betraktas som ett system för att kontrollera den faktiska förbrukningen, eftersom utformningen av dem inte gör det möjligt för de indiska myndigheterna att med tillräcklig noggrannhet kontrollera vilka mängder insatsvaror som förbrukats i exporttillverkningen. De indiska myndigheterna har inte heller företagit några ytterligare granskningar avseende de insatsvaror som faktiskt förbrukats, vilket de normalt sett borde ha gjort när det saknas ett effektivt tillämpat kontrollsystem (se avsnitt II.5 i bilaga II och avsnitt II.3 i bilaga III till grundförordningen).

| (52) | Delsystemet är således utjämningsbart. |
| --- | --- |

(52)

Delsystemet är således utjämningsbart.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (53) | Eftersom det inte rör sig om ett godkänt restitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution, motsvarar den utjämningsbara förmånen avskrivningen av de totala importtullar som normalt ska tas ut på importerade insatsvaror. I detta avseende ska det noteras att grundförordningen inte bara föreskriver att avskrivning av ett ”alltför stort” tullbelopp får utjämnas. Enligt artikel 3.1 a ii och punkt i i bilaga I till grundförordningen får en alltför stor avskrivning av tullar endast utjämnas om villkoren i bilagorna II och III till grundförordningen är uppfyllda. Dessa villkor är emellertid inte uppfyllda i detta fall. Om det inte fastställs att det finns ett adekvat kontrollsystem är det ovannämnda undantaget för restitutionssystem således inte tillämpligt och de normala reglerna för utjämning av beloppet av obetalda tullar (uteblivna intäkter), snarare än en föregiven alltför stor avskrivning, är tillämpliga. I enlighet med avsnitt II i bilaga II och avsnitt II i bilaga III till grundförordningen är det inte den undersökande myndighetens skyldighet att beräkna omfattningen av en sådan alltför stor avskrivning. Tvärt om behöver den undersökande myndigheten enligt artikel 3.1 a ii i grundförordningen bara fastställa att det föreligger tillräcklig bevisning för att det angivna kontrollsystemet inte är lämpligt. |
| --- | --- |

(53)

Eftersom det inte rör sig om ett godkänt restitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution, motsvarar den utjämningsbara förmånen avskrivningen av de totala importtullar som normalt ska tas ut på importerade insatsvaror. I detta avseende ska det noteras att grundförordningen inte bara föreskriver att avskrivning av ett ”alltför stort” tullbelopp får utjämnas. Enligt artikel 3.1 a ii och punkt i i bilaga I till grundförordningen får en alltför stor avskrivning av tullar endast utjämnas om villkoren i bilagorna II och III till grundförordningen är uppfyllda. Dessa villkor är emellertid inte uppfyllda i detta fall. Om det inte fastställs att det finns ett adekvat kontrollsystem är det ovannämnda undantaget för restitutionssystem således inte tillämpligt och de normala reglerna för utjämning av beloppet av obetalda tullar (uteblivna intäkter), snarare än en föregiven alltför stor avskrivning, är tillämpliga. I enlighet med avsnitt II i bilaga II och avsnitt II i bilaga III till grundförordningen är det inte den undersökande myndighetens skyldighet att beräkna omfattningen av en sådan alltför stor avskrivning. Tvärt om behöver den undersökande myndigheten enligt artikel 3.1 a ii i grundförordningen bara fastställa att det föreligger tillräcklig bevisning för att det angivna kontrollsystemet inte är lämpligt.

| (54) | Subventionsbeloppen för det företag som utnyttjade systemet med förhandstillstånd beräknades på grundval av uteblivna importtullar (grundläggande tull och särskild tilläggstull) på det material som importerats inom ramen för delsystemet under undersökningsperioden (täljare). I enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen drogs sådana avgifter som var nödvändiga för att få subventioner av från subventionsbeloppen i de fall då väl underbyggda ansökningar om detta lämnats in. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över exportomsättningen för den berörda produkten under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(54)

Subventionsbeloppen för det företag som utnyttjade systemet med förhandstillstånd beräknades på grundval av uteblivna importtullar (grundläggande tull och särskild tilläggstull) på det material som importerats inom ramen för delsystemet under undersökningsperioden (täljare). I enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen drogs sådana avgifter som var nödvändiga för att få subventioner av från subventionsbeloppen i de fall då väl underbyggda ansökningar om detta lämnats in. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över exportomsättningen för den berörda produkten under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter.

| (55) | Den subventionsmarginal som fastställts inom ramen för detta system för det berörda företaget under undersökningsperioden var 2,94 %. |
| --- | --- |

(55)

Den subventionsmarginal som fastställts inom ramen för detta system för det berörda företaget under undersökningsperioden var 2,94 %.

3.4.   Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror

a)   Rättslig grund

| (56) | Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror beskrivs närmare i kapitel 5 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 09–14 och kapitel 5 i förfarandehandboken 09–14 (volym I). |
| --- | --- |

(56)

Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror beskrivs närmare i kapitel 5 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 09–14 och kapitel 5 i förfarandehandboken 09–14 (volym I).

b)   Stödberättigade företag och verksamheter

| (57) | Exporterande tillverkare, exporterande handlare som ”har anknytning till” tillverkare och tjänsteleverantörer kan komma i fråga för detta system. |
| --- | --- |

(57)

Exporterande tillverkare, exporterande handlare som ”har anknytning till” tillverkare och tjänsteleverantörer kan komma i fråga för detta system.

c)   Praktisk tillämpning

| (58) | På villkor att ett företag gör ett exportåtagande får det importera kapitalvaror (nya och begagnade kapitalvaror) med en nedsatt tullsats. I detta syfte utfärdar de indiska myndigheterna på ansökan och mot betalning av en avgift en licens inom ramen för detta system. Systemet innebär att en reducerad importtullsats på 5 % tas ut på samtliga kapitalvaror som importeras inom ramen för systemet. För att exportåtagandet ska anses vara fullgjort måste företaget använda de importerade kapitalvarorna för att tillverka en viss kvantitet exportvaror under en viss period. Enligt dokumentet om utrikeshandelspolitiken 09–14 kan kapitalvarorna importeras med 0 % tullsats inom ramen för systemet, men i så fall blir tidsperioden för fullgörande av exportåtagandet kortare, dvs. sex i stället för åtta år från dagen för utfärdande av tillståndet. Innehavaren av en licens enligt detta system kan också anskaffa kapitalvarorna på den inhemska marknaden. I detta fall kan den inhemska tillverkaren av kapitalvarorna ta i anspråk en rätt till tullfri import av sådana delar som behövs för att tillverka kapitalvarorna. Alternativt kan den inhemska tillverkaren ta i anspråk förmånen av den leverans likställd med export som anses ha ägt rum till följd av leverans av kapitalvaror till en innehavare av en licens enligt detta system. |
| --- | --- |

(58)

På villkor att ett företag gör ett exportåtagande får det importera kapitalvaror (nya och begagnade kapitalvaror) med en nedsatt tullsats. I detta syfte utfärdar de indiska myndigheterna på ansökan och mot betalning av en avgift en licens inom ramen för detta system. Systemet innebär att en reducerad importtullsats på 5 % tas ut på samtliga kapitalvaror som importeras inom ramen för systemet. För att exportåtagandet ska anses vara fullgjort måste företaget använda de importerade kapitalvarorna för att tillverka en viss kvantitet exportvaror under en viss period. Enligt dokumentet om utrikeshandelspolitiken 09–14 kan kapitalvarorna importeras med 0 % tullsats inom ramen för systemet, men i så fall blir tidsperioden för fullgörande av exportåtagandet kortare, dvs. sex i stället för åtta år från dagen för utfärdande av tillståndet. Innehavaren av en licens enligt detta system kan också anskaffa kapitalvarorna på den inhemska marknaden. I detta fall kan den inhemska tillverkaren av kapitalvarorna ta i anspråk en rätt till tullfri import av sådana delar som behövs för att tillverka kapitalvarorna. Alternativt kan den inhemska tillverkaren ta i anspråk förmånen av den leverans likställd med export som anses ha ägt rum till följd av leverans av kapitalvaror till en innehavare av en licens enligt detta system.

| (59) | Det konstaterades att alla de exporterande tillverkarna i urvalet använde detta system under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(59)

Det konstaterades att alla de exporterande tillverkarna i urvalet använde detta system under undersökningsperioden.

d)   Slutsatser om systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror

| (60) | Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror innebär att subventioner beviljas i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. Tullsänkningen utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna, eftersom den innebär en minskning av de tullinkomster som myndigheterna annars skulle ha fått. Tullsänkningen innebär också att exportören får en förmån, eftersom de tullar som inte behöver betalas vid import förbättrar företagets likviditet. |
| --- | --- |

(60)

Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror innebär att subventioner beviljas i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. Tullsänkningen utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna, eftersom den innebär en minskning av de tullinkomster som myndigheterna annars skulle ha fått. Tullsänkningen innebär också att exportören får en förmån, eftersom de tullar som inte behöver betalas vid import förbättrar företagets likviditet.

| (61) | Vidare är systemet rättsligt sett knutet till exportresultat, eftersom licenserna i fråga inte kan erhållas utan ett exportåtagande. Systemet anses följaktligen vara selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(61)

Vidare är systemet rättsligt sett knutet till exportresultat, eftersom licenserna i fråga inte kan erhållas utan ett exportåtagande. Systemet anses följaktligen vara selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen.

| (62) | Detta system kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Kapitalvaror omfattas inte av räckvidden för godkända system enligt punkt i i bilaga I till grundförordningen, eftersom de inte förbrukas/ingår vid tillverkningen av exportvaran. |
| --- | --- |

(62)

Detta system kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Kapitalvaror omfattas inte av räckvidden för godkända system enligt punkt i i bilaga I till grundförordningen, eftersom de inte förbrukas/ingår vid tillverkningen av exportvaran.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (63) | I enlighet med artikel 7.3 i grundförordningen beräknades subventionsbeloppet på grundval av beloppet av obetalda tullar på importerade kapitalvaror, fördelat över en period som motsvarade en normal avskrivningstid för sådana kapitalvaror i den ifrågavarande industrin. I enlighet med etablerad praxis har det på så sätt beräknade beloppet, som kan hänföras till undersökningsperioden, justerats genom att ränta har lagts till för denna period så att förmånens fulla värde över tiden skulle återspeglas. För detta ändamål ansågs marknadsräntan i Indien under undersökningsperioden vara lämplig. I de fall en berättigad begäran lämnats in gjordes avdrag för sådana avgifter som var nödvändiga för att få subventioner, i enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(63)

I enlighet med artikel 7.3 i grundförordningen beräknades subventionsbeloppet på grundval av beloppet av obetalda tullar på importerade kapitalvaror, fördelat över en period som motsvarade en normal avskrivningstid för sådana kapitalvaror i den ifrågavarande industrin. I enlighet med etablerad praxis har det på så sätt beräknade beloppet, som kan hänföras till undersökningsperioden, justerats genom att ränta har lagts till för denna period så att förmånens fulla värde över tiden skulle återspeglas. För detta ändamål ansågs marknadsräntan i Indien under undersökningsperioden vara lämplig. I de fall en berättigad begäran lämnats in gjordes avdrag för sådana avgifter som var nödvändiga för att få subventioner, i enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen.

| (64) | I enlighet med artikel 7.2 och 7.3 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över exportomsättningen under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(64)

I enlighet med artikel 7.2 och 7.3 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över exportomsättningen under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter.

| (65) | De subventionsmarginaler som fastställts inom ramen för detta system för de berörda företagen under undersökningsperioden var 0,11 %, 0,16 % och 0,19 %. |
| --- | --- |

(65)

De subventionsmarginaler som fastställts inom ramen för detta system för de berörda företagen under undersökningsperioden var 0,11 %, 0,16 % och 0,19 %.

3.5.   Systemet med exportorienterade företag

a)   Rättslig grund

| (66) | Systemet med exportorienterade företag beskrivs närmare i kapitel 6 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 09–14 och kapitel 6 i förfarandehandboken 09–14 (volym I). |
| --- | --- |

(66)

Systemet med exportorienterade företag beskrivs närmare i kapitel 6 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 09–14 och kapitel 6 i förfarandehandboken 09–14 (volym I).

b)   Stödberättigade företag och verksamheter

| (67) | Med undantag av rena handelsföretag kan alla företag som i princip åtar sig att exportera hela sin produktion av varor eller tjänster inrättas inom ramen för systemet för exportorienterade företag. Industriföretag måste uppnå ett visst tröskelvärde i fråga om investeringar i anläggningstillgångar för att kunna omfattas av systemet med exportorienterade företag. |
| --- | --- |

(67)

Med undantag av rena handelsföretag kan alla företag som i princip åtar sig att exportera hela sin produktion av varor eller tjänster inrättas inom ramen för systemet för exportorienterade företag. Industriföretag måste uppnå ett visst tröskelvärde i fråga om investeringar i anläggningstillgångar för att kunna omfattas av systemet med exportorienterade företag.

c)   Praktisk tillämpning

| (68) | Exportorienterade företag kan ligga och vara etablerade var som helst i Indien. |
| --- | --- |

(68)

Exportorienterade företag kan ligga och vara etablerade var som helst i Indien.

| (69) | En ansökan om status som ett exportorienterat företag måste innehålla uppgifter för de kommande fem åren om bl.a. planerade produktionsvolymer, prognostiserat exportvärde, importbehov och behov på den inhemska marknaden. Om myndigheterna godkänner företagets ansökan, kommer det att underrättas om villkoren för godkännandet. Godkännandet som ett företag enligt systemet för exportorienterade företag gäller i fem år. Det kan därefter förlängas för ytterligare perioder. |
| --- | --- |

(69)

En ansökan om status som ett exportorienterat företag måste innehålla uppgifter för de kommande fem åren om bl.a. planerade produktionsvolymer, prognostiserat exportvärde, importbehov och behov på den inhemska marknaden. Om myndigheterna godkänner företagets ansökan, kommer det att underrättas om villkoren för godkännandet. Godkännandet som ett företag enligt systemet för exportorienterade företag gäller i fem år. Det kan därefter förlängas för ytterligare perioder.

| (70) | En mycket viktig skyldighet för exportorienterade företag är, enligt dokumentet om utrikeshandelspolitiken 09–14, att uppnå nettoinkomster av utländsk valuta, dvs. att företaget under en referensperiod (fem år) uppnår ett totalt exportvärde som är högre än det totala värdet av importerade varor. |
| --- | --- |

(70)

En mycket viktig skyldighet för exportorienterade företag är, enligt dokumentet om utrikeshandelspolitiken 09–14, att uppnå nettoinkomster av utländsk valuta, dvs. att företaget under en referensperiod (fem år) uppnår ett totalt exportvärde som är högre än det totala värdet av importerade varor.

| (71) | Exportorienterade företag är berättigade till följande förmåner:






  i) | Befrielse från importtullar på alla slags varor (inbegripet kapitalvaror, råvaror och förbrukningsvaror) som behövs för tillverkning, framställning eller bearbetning eller i samband med någon av dessa processer. |
| --- | --- | --- |

(71)

Exportorienterade företag är berättigade till följande förmåner:

i)

Befrielse från importtullar på alla slags varor (inbegripet kapitalvaror, råvaror och förbrukningsvaror) som behövs för tillverkning, framställning eller bearbetning eller i samband med någon av dessa processer.

| ii) | Befrielse från punktskatt på varor som anskaffats på den inhemska marknaden. |
| --- | --- |

ii)

Befrielse från punktskatt på varor som anskaffats på den inhemska marknaden.

| iii) | Återbetalning av statlig omsättningsskatt som betalats för varor som köpts på den inhemska marknaden. |
| --- | --- |

iii)

Återbetalning av statlig omsättningsskatt som betalats för varor som köpts på den inhemska marknaden.

| iv) | Möjlighet till försäljning av en del av produktionen på den inhemska marknaden, upp till 50 % av fob-värdet på exporten, förutsatt att nettoinkomsterna av utländsk valuta är positiva efter det att de förmånliga skatterna betalats, dvs. punktskatter på de färdiga produkterna. |
| --- | --- |

iv)

Möjlighet till försäljning av en del av produktionen på den inhemska marknaden, upp till 50 % av fob-värdet på exporten, förutsatt att nettoinkomsterna av utländsk valuta är positiva efter det att de förmånliga skatterna betalats, dvs. punktskatter på de färdiga produkterna.

| v) | Delvis återbetalning av den avgift som betalats för bränsle som köpts hos inhemska oljebolag. |
| --- | --- |

v)

Delvis återbetalning av den avgift som betalats för bränsle som köpts hos inhemska oljebolag.

| vi) | Befrielse, för en tioårsperiod efter det att verksamheten inletts, från inkomstskatt som normalt ska betalas på vinster från exportförsäljning enligt avsnitt 10B i inkomstskattelagen. |
| --- | --- |

vi)

Befrielse, för en tioårsperiod efter det att verksamheten inletts, från inkomstskatt som normalt ska betalas på vinster från exportförsäljning enligt avsnitt 10B i inkomstskattelagen.

| (72) | Företag som bedriver verksamhet inom ramen för detta system utgör slutna enheter under övervakning av tulltjänstemän. |
| --- | --- |

(72)

Företag som bedriver verksamhet inom ramen för detta system utgör slutna enheter under övervakning av tulltjänstemän.

| (73) | Dessa företag ska enligt lag föra korrekta räkenskaper över all import, förbrukning och användning av samtliga importerade material och all export i enlighet med den relevanta bestämmelsen i förfarandehandboken 09–14 (volym I). Dessa räkenskaper ska regelbundet lämnas in till de behöriga indiska myndigheterna i form av kvartals- och årsvisa lägesrapporter. |
| --- | --- |

(73)

Dessa företag ska enligt lag föra korrekta räkenskaper över all import, förbrukning och användning av samtliga importerade material och all export i enlighet med den relevanta bestämmelsen i förfarandehandboken 09–14 (volym I). Dessa räkenskaper ska regelbundet lämnas in till de behöriga indiska myndigheterna i form av kvartals- och årsvisa lägesrapporter.

| (74) | Enligt det relevanta avsnittet i förfarandehandboken för 09–14 (volym I) är ett exportorienterat företag emellertid aldrig skyldigt att påvisa sambandet mellan varje enskild importsändning och företagets export, överföringar till andra enheter, försäljning på den inhemska marknaden eller lager. |
| --- | --- |

(74)

Enligt det relevanta avsnittet i förfarandehandboken för 09–14 (volym I) är ett exportorienterat företag emellertid aldrig skyldigt att påvisa sambandet mellan varje enskild importsändning och företagets export, överföringar till andra enheter, försäljning på den inhemska marknaden eller lager.

| (75) | Produkter som sålts på den inhemska marknaden avsänds och registreras genom egenhändigt intygande. Ett exportorienterat företags avsändning av exportprodukter övervakas av en tjänsteman från tull- och punktskatteförvaltningen. |
| --- | --- |

(75)

Produkter som sålts på den inhemska marknaden avsänds och registreras genom egenhändigt intygande. Ett exportorienterat företags avsändning av exportprodukter övervakas av en tjänsteman från tull- och punktskatteförvaltningen.

| (76) | I detta fall använde en av exportörerna i urvalet systemet med exportorienterade företag. Denna exportör tillämpade systemet för att importera råvaror, förbrukningsvaror och kapitalvaror utan betalning av importtullar, för att köpa varor på den inhemska marknaden utan betalning av punktskatt och få återbetalning av omsättningsskatt, och för att sälja en del av produktionen på den inhemska marknaden. Exportören utnyttjade då samtliga de förmåner som beskrivs ovan i leden i–vi i skäl 71. När det gäller befrielse från inkomstskatt enligt avsnitt 10B i inkomstskattelagen visade undersökningen emellertid att företaget från och med den 1 april 2010 inte längre var berättigat till detta undantag. Följaktligen beaktades inte reglerna om befrielse från inkomstskatt för exportorienterade företag ytterligare i denna undersökning. |
| --- | --- |

(76)

I detta fall använde en av exportörerna i urvalet systemet med exportorienterade företag. Denna exportör tillämpade systemet för att importera råvaror, förbrukningsvaror och kapitalvaror utan betalning av importtullar, för att köpa varor på den inhemska marknaden utan betalning av punktskatt och få återbetalning av omsättningsskatt, och för att sälja en del av produktionen på den inhemska marknaden. Exportören utnyttjade då samtliga de förmåner som beskrivs ovan i leden i–vi i skäl 71. När det gäller befrielse från inkomstskatt enligt avsnitt 10B i inkomstskattelagen visade undersökningen emellertid att företaget från och med den 1 april 2010 inte längre var berättigat till detta undantag. Följaktligen beaktades inte reglerna om befrielse från inkomstskatt för exportorienterade företag ytterligare i denna undersökning.

| (77) | Det företag som konstaterats vara exportorienterat lämnade i ett mycket sent skede detaljerade kommentarer till systemet, i vilka man bland annat hävdade att de olika åtgärder som finns att tillgå i ett exportorienterat företag inte utgör några utjämningsbara subventioner. Analysen av dessa kommentarer kan emellertid inte avslutas vid denna tidpunkt, utan kommer att noggrant behandlas i ett senare stadium av denna undersökning. |
| --- | --- |

(77)

Det företag som konstaterats vara exportorienterat lämnade i ett mycket sent skede detaljerade kommentarer till systemet, i vilka man bland annat hävdade att de olika åtgärder som finns att tillgå i ett exportorienterat företag inte utgör några utjämningsbara subventioner. Analysen av dessa kommentarer kan emellertid inte avslutas vid denna tidpunkt, utan kommer att noggrant behandlas i ett senare stadium av denna undersökning.

d)   Slutsatser om systemet med exportorienterade företag

| (78) | Undantaget för ett exportorienterat företag från tre typer av importtullar (grundläggande tull, utbildningsskatt på tull och skatt för sekundär och högre utbildning) samt återbetalningen av omsättningsskatt utgör finansiella bidrag från de indiska myndigheterna i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Intäkter som, om detta system inte fanns, skulle ha tillfallit staten bortfaller, vilket innebär att det exportorienterade företaget beviljas en förmån enligt artikel 3.2 i grundförordningen, eftersom företagets likviditet förbättrades genom att det inte behövde betala tullar som normal sett skulle ha tagits ut och genom att det återfick omsättningsskatt. |
| --- | --- |

(78)

Undantaget för ett exportorienterat företag från tre typer av importtullar (grundläggande tull, utbildningsskatt på tull och skatt för sekundär och högre utbildning) samt återbetalningen av omsättningsskatt utgör finansiella bidrag från de indiska myndigheterna i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Intäkter som, om detta system inte fanns, skulle ha tillfallit staten bortfaller, vilket innebär att det exportorienterade företaget beviljas en förmån enligt artikel 3.2 i grundförordningen, eftersom företagets likviditet förbättrades genom att det inte behövde betala tullar som normal sett skulle ha tagits ut och genom att det återfick omsättningsskatt.

| (79) | Systemet med exportorienterade företag kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Det uppfyller inte reglerna i led h–i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler för restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler för restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. De indiska myndigheterna tillämpade inte ett effektivt kontrollsystem eller ett förfarande för att kunna avgöra vilka insatsvaror och vilka mängder av dem som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten (se avsnitt II.4 i bilaga II till grundförordningen och, när det gäller restitutionssystem som tillåter substitution, avsnitt II.2 i bilaga III till grundförordningen). Syftet med det kontrollsystem som finns är att övervaka skyldigheten att uppnå nettoinkomster av utländsk valuta och inte förbrukningen av importvaror i förhållande till produktionen av exportvaror. |
| --- | --- |

(79)

Systemet med exportorienterade företag kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Det uppfyller inte reglerna i led h–i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler för restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler för restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. De indiska myndigheterna tillämpade inte ett effektivt kontrollsystem eller ett förfarande för att kunna avgöra vilka insatsvaror och vilka mängder av dem som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten (se avsnitt II.4 i bilaga II till grundförordningen och, när det gäller restitutionssystem som tillåter substitution, avsnitt II.2 i bilaga III till grundförordningen). Syftet med det kontrollsystem som finns är att övervaka skyldigheten att uppnå nettoinkomster av utländsk valuta och inte förbrukningen av importvaror i förhållande till produktionen av exportvaror.

| (80) | Befrielsen från punktskatt och den motsvarande importtullen innebär dock inte att offentliga intäkter som normalt sett skulle ha kommit in bortfaller. De punktskatter och tilläggstullar som betalas kan användas som kredit för avräkning av framtida tullar (den s.k. Cenvat-mekanismen), som är ett system som kan jämföras med moms och som gör det möjligt för indiska företag att avräkna skatter på inköp med skatter som ska betalas vid försäljning. Dessa avgifter är därför inte slutgiltiga. Med hjälp av en kredit enligt Cenvat-mekanismen behöver slutgiltig tull bara betalas på förädlingsvärdet och inte på insatsvarorna. |
| --- | --- |

(80)

Befrielsen från punktskatt och den motsvarande importtullen innebär dock inte att offentliga intäkter som normalt sett skulle ha kommit in bortfaller. De punktskatter och tilläggstullar som betalas kan användas som kredit för avräkning av framtida tullar (den s.k. Cenvat-mekanismen), som är ett system som kan jämföras med moms och som gör det möjligt för indiska företag att avräkna skatter på inköp med skatter som ska betalas vid försäljning. Dessa avgifter är därför inte slutgiltiga. Med hjälp av en kredit enligt Cenvat-mekanismen behöver slutgiltig tull bara betalas på förädlingsvärdet och inte på insatsvarorna.

| (81) | Endast befrielsen från grundläggande tull, utbildningsskatt på tull och skatt för sekundär och högre utbildning samt återbetalningen av den statliga omsättningsskatten utgör därför subventioner enligt artikel 3 i grundförordningen. De är rättsligt sett knutna till exportresultat och anses följaktligen vara selektiva och utjämningsbara enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen. För att få dessa förmåner är det i enlighet med punkt 6.1 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 09–14 ett oeftergivligt villkor att ett exportorienterat företag syftar till export. |
| --- | --- |

(81)

Endast befrielsen från grundläggande tull, utbildningsskatt på tull och skatt för sekundär och högre utbildning samt återbetalningen av den statliga omsättningsskatten utgör därför subventioner enligt artikel 3 i grundförordningen. De är rättsligt sett knutna till exportresultat och anses följaktligen vara selektiva och utjämningsbara enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen. För att få dessa förmåner är det i enlighet med punkt 6.1 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 09–14 ett oeftergivligt villkor att ett exportorienterat företag syftar till export.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (82) | Den utjämningsbara förmånen motsvarar följaktligen avskrivning av importtullar (grundläggande tull, utbildningsskatt på tull och skatt för sekundär och högre utbildning) som normalt sett tas ut vid import samt återbetalningen av statlig omsättningsskatt, under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(82)

Den utjämningsbara förmånen motsvarar följaktligen avskrivning av importtullar (grundläggande tull, utbildningsskatt på tull och skatt för sekundär och högre utbildning) som normalt sett tas ut vid import samt återbetalningen av statlig omsättningsskatt, under undersökningsperioden.

i)   Befrielse från importtull (grundläggande tull, utbildningsskatt på tull, skatt för sekundär och högre utbildning) och återbetalning av statlig omsättningsskatt i fråga om råvaror och förbrukningsvaror

| (83) | Subventionsbeloppet för den exportör som använde systemet med exportorienterade företag beräknades på grundval av uteblivna importtullar (grundläggande tull, utbildningsskatt på tull och skatt för sekundär och högre utbildning) på de material som det exportorienterade företaget importerat som helhet och den omsättningsskatt som återbetalats under undersökningsperioden. För beräkningen av subventionsbeloppet (täljare) drogs sådana avgifter, som var nödvändiga för att erhålla subventioner, av från denna summa, i enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över den relevanta exportomsättningen under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionerna var knutna till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. Den på detta sätt beräknade subventionsmarginalen för det berörda företaget var 2,68 %. |
| --- | --- |

(83)

Subventionsbeloppet för den exportör som använde systemet med exportorienterade företag beräknades på grundval av uteblivna importtullar (grundläggande tull, utbildningsskatt på tull och skatt för sekundär och högre utbildning) på de material som det exportorienterade företaget importerat som helhet och den omsättningsskatt som återbetalats under undersökningsperioden. För beräkningen av subventionsbeloppet (täljare) drogs sådana avgifter, som var nödvändiga för att erhålla subventioner, av från denna summa, i enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över den relevanta exportomsättningen under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionerna var knutna till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. Den på detta sätt beräknade subventionsmarginalen för det berörda företaget var 2,68 %.

ii)   Befrielse från importtull (grundläggande tull, utbildningsskatt på tull, skatt för sekundär och högre utbildning) i fråga om kapitalvaror

| (84) | Kapitalvaror ingår inte fysiskt i de färdiga varorna. I enlighet med artikel 7.3 i grundförordningen beräknades förmånen för det berörda företaget på grundval av de obetalda tullarna på importerade kapitalvaror fördelat över en period som motsvarade den normala avskrivningsperioden för sådana kapitalvaror i ett av de undersökta företagen. Det beräknade beloppet tillskrivs sedan undersökningsperioden och justeras genom tillägg av ränta under denna period i syfte att avspegla värdet av förmånen över tiden och därigenom fastställa det fulla värdet av förmånen enligt detta system för mottagaren. För detta ändamål ansågs marknadsräntan i Indien under undersökningsperioden vara lämplig. I enlighet med artikel 7.2 och 7.3 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över den relevanta exportomsättningen under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionerna var knutna till exportresultatet och inte beviljades på grundval av de tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteterna. Den på detta sätt beräknade subventionsmarginalen för det berörda företaget var 0,05 %. |
| --- | --- |

(84)

Kapitalvaror ingår inte fysiskt i de färdiga varorna. I enlighet med artikel 7.3 i grundförordningen beräknades förmånen för det berörda företaget på grundval av de obetalda tullarna på importerade kapitalvaror fördelat över en period som motsvarade den normala avskrivningsperioden för sådana kapitalvaror i ett av de undersökta företagen. Det beräknade beloppet tillskrivs sedan undersökningsperioden och justeras genom tillägg av ränta under denna period i syfte att avspegla värdet av förmånen över tiden och därigenom fastställa det fulla värdet av förmånen enligt detta system för mottagaren. För detta ändamål ansågs marknadsräntan i Indien under undersökningsperioden vara lämplig. I enlighet med artikel 7.2 och 7.3 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över den relevanta exportomsättningen under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionerna var knutna till exportresultatet och inte beviljades på grundval av de tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteterna. Den på detta sätt beräknade subventionsmarginalen för det berörda företaget var 0,05 %.

| (85) | För det berörda företaget uppgick den sammanlagda subventionsmarginal som erhållits inom ramen för systemet med exportorienterade företag till 2,73 %. |
| --- | --- |

(85)

För det berörda företaget uppgick den sammanlagda subventionsmarginal som erhållits inom ramen för systemet med exportorienterade företag till 2,73 %.

3.6.   Fokusproduktsystemet

a)   Rättslig grund

| (86) | Detta system beskrivs närmare i punkterna 3.15–3.17 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 09–14 och kapitlen 3.9–3.11 i förfarandehandboken 09–14 (volym I). |
| --- | --- |

(86)

Detta system beskrivs närmare i punkterna 3.15–3.17 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 09–14 och kapitlen 3.9–3.11 i förfarandehandboken 09–14 (volym I).

b)   Stödberättigade företag och verksamheter

| (87) | Enligt punkt 3.15.2 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 09–14 kan exportörer av anmälda produkter i tillägg 37D till förfarandehandboken 09–14 (volym I) komma i fråga för detta system. |
| --- | --- |

(87)

Enligt punkt 3.15.2 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 09–14 kan exportörer av anmälda produkter i tillägg 37D till förfarandehandboken 09–14 (volym I) komma i fråga för detta system.

c)   Praktisk tillämpning

| (88) | En exportör av de produkter som ingår i förteckningen i tillägg 37D till förfarandehandboken 09–14 (volym I) kan ansöka om tullkrediter inom ramen för fokusproduktsystemet motsvarande 2 % eller 5 % av fob-värdet på exporten. De särskilda fokusprodukter/fokussektorer som anges i tabellerna 2 och 5 i ovannämnda tillägg 37D är emellertid berättigade till tullkrediter motsvarande 5 % av fob-värdet på exporten. Den berörda produkten i undersökningen ingår bland dessa särskilda fokusprodukter. |
| --- | --- |

(88)

En exportör av de produkter som ingår i förteckningen i tillägg 37D till förfarandehandboken 09–14 (volym I) kan ansöka om tullkrediter inom ramen för fokusproduktsystemet motsvarande 2 % eller 5 % av fob-värdet på exporten. De särskilda fokusprodukter/fokussektorer som anges i tabellerna 2 och 5 i ovannämnda tillägg 37D är emellertid berättigade till tullkrediter motsvarande 5 % av fob-värdet på exporten. Den berörda produkten i undersökningen ingår bland dessa särskilda fokusprodukter.

| (89) | Fokusproduktsystemet är tillämpligt efter export, dvs. ett företag måste exportera för att vara berättigat till förmåner inom ramen för systemet. Företaget ska följaktligen lämna in en ansökan on-line till den relevanta myndigheten tillsammans med kopior av exportordern och fakturan, ett bankkvitto som visar att ansökningsavgifterna har betalats, en kopia av fraktsedlarna och ett bankintyg om att betalning erhållits eller ett intyg om inbetalning från utlandet (foreign inward remittance certificate) i fall av direkt överlåtelse av handlingar. I fall där originalet av fraktsedlar och/eller bankintyg om att betalning erhållits har lämnats in i samband med ansökan om förmåner inom ramen för något annat system, kan företaget lämna in egenhändigt intygade kopior med uppgift om till vilken myndighet originalhandlingarna har lämnats in. En on-line-ansökan om krediter inom ramen för fokusproduktsystemet kan omfatta som mest upp till 50 fraktsedlar. |
| --- | --- |

(89)

Fokusproduktsystemet är tillämpligt efter export, dvs. ett företag måste exportera för att vara berättigat till förmåner inom ramen för systemet. Företaget ska följaktligen lämna in en ansökan on-line till den relevanta myndigheten tillsammans med kopior av exportordern och fakturan, ett bankkvitto som visar att ansökningsavgifterna har betalats, en kopia av fraktsedlarna och ett bankintyg om att betalning erhållits eller ett intyg om inbetalning från utlandet (foreign inward remittance certificate) i fall av direkt överlåtelse av handlingar. I fall där originalet av fraktsedlar och/eller bankintyg om att betalning erhållits har lämnats in i samband med ansökan om förmåner inom ramen för något annat system, kan företaget lämna in egenhändigt intygade kopior med uppgift om till vilken myndighet originalhandlingarna har lämnats in. En on-line-ansökan om krediter inom ramen för fokusproduktsystemet kan omfatta som mest upp till 50 fraktsedlar.

| (90) | Det konstaterades att det enligt indiska redovisningsprinciper är möjligt att periodisera krediter inom ramen för fokusproduktsystemet och bokföra dem som inkomster i affärsredovisningen, efter det att exportåtagandet uppfyllts. Sådana krediter kan användas för betalning av tull för efterföljande import av alla slags varor, med undantag för kapitalvaror och varor för vilka det finns importbegränsningar. Varor som importeras med användning av sådana krediter kan säljas på den inhemska marknaden (och påläggs då omsättningsskatt) eller användas på annat sätt. Krediter inom ramen för fokusproduktsystemet får överföras fritt och gäller under en period på 24 månader från och med utfärdandedagen. |
| --- | --- |

(90)

Det konstaterades att det enligt indiska redovisningsprinciper är möjligt att periodisera krediter inom ramen för fokusproduktsystemet och bokföra dem som inkomster i affärsredovisningen, efter det att exportåtagandet uppfyllts. Sådana krediter kan användas för betalning av tull för efterföljande import av alla slags varor, med undantag för kapitalvaror och varor för vilka det finns importbegränsningar. Varor som importeras med användning av sådana krediter kan säljas på den inhemska marknaden (och påläggs då omsättningsskatt) eller användas på annat sätt. Krediter inom ramen för fokusproduktsystemet får överföras fritt och gäller under en period på 24 månader från och med utfärdandedagen.

| (91) | Det konstaterades att två av företagen i urvalet använde detta system under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(91)

Det konstaterades att två av företagen i urvalet använde detta system under undersökningsperioden.

d)   Slutsatser om fokusproduktsystemet

| (92) | Fokusproduktsystemet innebär att subventioner beviljas i enlighet med artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. En kredit inom ramen för fokusproduktsystemet utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna eftersom krediten slutligen kommer att användas för att avräkna importtullar, vilket minskar beloppet av de tullintäkter som de indiska myndigheterna normalt sett skulle ha tagit ut. Krediter inom ramen för fokusproduktsystemet innebär dessutom att exportörerna beviljas en förmån eftersom deras likviditet förbättras. |
| --- | --- |

(92)

Fokusproduktsystemet innebär att subventioner beviljas i enlighet med artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. En kredit inom ramen för fokusproduktsystemet utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna eftersom krediten slutligen kommer att användas för att avräkna importtullar, vilket minskar beloppet av de tullintäkter som de indiska myndigheterna normalt sett skulle ha tagit ut. Krediter inom ramen för fokusproduktsystemet innebär dessutom att exportörerna beviljas en förmån eftersom deras likviditet förbättras.

| (93) | Fokusproduktsystemet är vidare rättsligt sett knutet till exportresultat och anses följaktligen vara selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(93)

Fokusproduktsystemet är vidare rättsligt sett knutet till exportresultat och anses följaktligen vara selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 a i grundförordningen.

| (94) | Detta system kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen, eftersom det inte uppfyller de regler som fastställs i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. Detta beror särskilt på att exportören inte är skyldig att faktiskt förbruka de varor som importeras tullfritt i tillverkningsprocessen och att krediten inte beräknas på grundval av de insatsvaror som faktiskt används. Det finns inte heller något system eller förfarande för att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten eller om det skett en för stor återbetalning av importtull i enlighet med vad som avses i led i i bilaga I och bilagorna II och III till grundförordningen. Slutligen är exportörer berättigade till förmåner enligt fokusproduktsystemet oavsett om de importerar några insatsvaror över huvud taget. En exportör får förmånen genom att helt enkelt exportera varor, dvs. utan att behöva visa att insatsvaror importerats. Exportörer som köper alla sina insatsvaror på den inhemska marknaden och inte importerar några varor som kan användas som insatsvaror är således ändå berättigade till förmåner enligt systemet. |
| --- | --- |

(94)

Detta system kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen, eftersom det inte uppfyller de regler som fastställs i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. Detta beror särskilt på att exportören inte är skyldig att faktiskt förbruka de varor som importeras tullfritt i tillverkningsprocessen och att krediten inte beräknas på grundval av de insatsvaror som faktiskt används. Det finns inte heller något system eller förfarande för att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten eller om det skett en för stor återbetalning av importtull i enlighet med vad som avses i led i i bilaga I och bilagorna II och III till grundförordningen. Slutligen är exportörer berättigade till förmåner enligt fokusproduktsystemet oavsett om de importerar några insatsvaror över huvud taget. En exportör får förmånen genom att helt enkelt exportera varor, dvs. utan att behöva visa att insatsvaror importerats. Exportörer som köper alla sina insatsvaror på den inhemska marknaden och inte importerar några varor som kan användas som insatsvaror är således ändå berättigade till förmåner enligt systemet.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (95) | I enlighet med artiklarna 3.2 och 5 i grundförordningen beräknades storleken på den utjämningsbara subventionen som den förmån som mottagaren konstaterats ha fått under undersökningsperioden. I detta avseende ansågs det att mottagaren erhåller förmånen vid den tidpunkt då en exporttransaktion sker enligt detta system. Vid denna tidpunkt blir de indiska myndigheterna förpliktade att avstå från att driva in tullen, vilket utgör ett finansiellt bidrag enligt artikel 3.1 a ii i grundförordningen. När tullmyndigheterna har utfärdat en exporthandling som innehåller uppgifter om bl.a. storleken på den kredit som enligt fokusproduktsystemet ska beviljas för exporttransaktionen i fråga, kan de indiska myndigheterna inte längre påverka beviljandet av subventionen. Mot bakgrund av ovanstående bör förmånerna inom ramen för fokusproduktsystemet beräknas som summan av alla krediter som förvärvats i samband med exporttransaktioner inom ramen för detta system under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(95)

I enlighet med artiklarna 3.2 och 5 i grundförordningen beräknades storleken på den utjämningsbara subventionen som den förmån som mottagaren konstaterats ha fått under undersökningsperioden. I detta avseende ansågs det att mottagaren erhåller förmånen vid den tidpunkt då en exporttransaktion sker enligt detta system. Vid denna tidpunkt blir de indiska myndigheterna förpliktade att avstå från att driva in tullen, vilket utgör ett finansiellt bidrag enligt artikel 3.1 a ii i grundförordningen. När tullmyndigheterna har utfärdat en exporthandling som innehåller uppgifter om bl.a. storleken på den kredit som enligt fokusproduktsystemet ska beviljas för exporttransaktionen i fråga, kan de indiska myndigheterna inte längre påverka beviljandet av subventionen. Mot bakgrund av ovanstående bör förmånerna inom ramen för fokusproduktsystemet beräknas som summan av alla krediter som förvärvats i samband med exporttransaktioner inom ramen för detta system under undersökningsperioden.

| (96) | Vid beräkningen av subventionsbeloppet (täljare) drogs i de fall en berättigad begäran lämnats in sådana avgifter som var nödvändiga för att erhålla subventionen av från de krediter som fastställts, i enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över den totala exportomsättningen under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(96)

Vid beräkningen av subventionsbeloppet (täljare) drogs i de fall en berättigad begäran lämnats in sådana avgifter som var nödvändiga för att erhålla subventionen av från de krediter som fastställts, i enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över den totala exportomsättningen under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter.

| (97) | Den subventionsmarginal som fastställts inom ramen för detta system för de två berörda företagen under undersökningsperioden var 4,80 %. |
| --- | --- |

(97)

Den subventionsmarginal som fastställts inom ramen för detta system för de två berörda företagen under undersökningsperioden var 4,80 %.

3.7.   Exportkreditsystemet

a)   Rättslig grund

| (98) | Systemet beskrivs närmare i cirkulärskrivelse DBOD nr DIR.(Exp).BC. 06/04.02.002/2010-10 (exportkrediter i rupier/utländsk valuta), som utfärdats av Indiens centralbank och riktar sig till samtliga affärsbanker i Indien. |
| --- | --- |

(98)

Systemet beskrivs närmare i cirkulärskrivelse DBOD nr DIR.(Exp).BC. 06/04.02.002/2010-10 (exportkrediter i rupier/utländsk valuta), som utfärdats av Indiens centralbank och riktar sig till samtliga affärsbanker i Indien.

b)   Stödberättigade företag och verksamheter

| (99) | Exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system. |
| --- | --- |

(99)

Exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system.

c)   Praktisk tillämpning

| (100) | Exportkreditsystemet består av två delsystem, dels systemet med exportkredit före sändning, som omfattar krediter till en exportör för finansiering av inköp, bearbetning, tillverkning, förpackning och/eller avsändning av varor före exporten, dels systemet med exportkredit efter sändning, som innebär att rörelsekapitallån kan tillhandahållas med syftet att finansiera exportfordringar. Sedan den 1 juli 2010 tillämpar affärsbankerna ett nytt basräntesystem för samtliga exportkrediter i rupier oavsett löptid. När det gäller exportkrediter i utländsk valuta fastställer Indiens centralbank de maximala räntesatser för exportkrediter som affärsbanker får ta ut av en exportör. Centralbanken fastställer också att en viss del av bankernas nettokredit ska gå till exportfinansiering. |
| --- | --- |

(100)

Exportkreditsystemet består av två delsystem, dels systemet med exportkredit före sändning, som omfattar krediter till en exportör för finansiering av inköp, bearbetning, tillverkning, förpackning och/eller avsändning av varor före exporten, dels systemet med exportkredit efter sändning, som innebär att rörelsekapitallån kan tillhandahållas med syftet att finansiera exportfordringar. Sedan den 1 juli 2010 tillämpar affärsbankerna ett nytt basräntesystem för samtliga exportkrediter i rupier oavsett löptid. När det gäller exportkrediter i utländsk valuta fastställer Indiens centralbank de maximala räntesatser för exportkrediter som affärsbanker får ta ut av en exportör. Centralbanken fastställer också att en viss del av bankernas nettokredit ska gå till exportfinansiering.

| (101) | Cirkulärskrivelsen från centralbanken innebär att exportörer kan få exportkrediter till mer förmånliga räntesatser än de räntesatser som gäller för vanliga affärskrediter (”kontantkrediter”) och som fastställs på rent marknadsmässiga villkor. Ränteskillnaden kan vara mindre för företag med god kreditvärdighet. Företag med hög kreditvärdighet kanske till och med skulle kunna erhålla exportkrediter och kontantkrediter på samma villkor. |
| --- | --- |

(101)

Cirkulärskrivelsen från centralbanken innebär att exportörer kan få exportkrediter till mer förmånliga räntesatser än de räntesatser som gäller för vanliga affärskrediter (”kontantkrediter”) och som fastställs på rent marknadsmässiga villkor. Ränteskillnaden kan vara mindre för företag med god kreditvärdighet. Företag med hög kreditvärdighet kanske till och med skulle kunna erhålla exportkrediter och kontantkrediter på samma villkor.

| (102) | Det konstaterades att alla exporterande tillverkare i urvalet använde detta system under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(102)

Det konstaterades att alla exporterande tillverkare i urvalet använde detta system under undersökningsperioden.

d)   Slutsatser om exportkreditsystemet

| (103) | De förmånliga räntesatser inom ramen för exportkreditsystemet som fastställs i den ovan i skäl 97 nämnda cirkulärskrivelsen från centralbanken kan minska räntekostnaderna för en exportör i förhållande till sådana kreditkostnader som fastställs på rent marknadsmässiga villkor, och innebär i detta fall att exportören erhåller en förmån enligt artikel 3.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(103)

De förmånliga räntesatser inom ramen för exportkreditsystemet som fastställs i den ovan i skäl 97 nämnda cirkulärskrivelsen från centralbanken kan minska räntekostnaderna för en exportör i förhållande till sådana kreditkostnader som fastställs på rent marknadsmässiga villkor, och innebär i detta fall att exportören erhåller en förmån enligt artikel 3.2 i grundförordningen.

| (104) | Trots att de förmånliga krediterna inom ramen för exportkreditsystemet beviljas av affärsbanker, utgör denna förmån ett finansiellt bidrag från myndigheterna i enlighet med artikel 3.1 a iv i grundförordningen. I detta sammanhang bör det noteras att varken artikel 3.1 a iv i grundförordningen eller artikel 1.1 a 1 iv i WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder föreskriver att det måste föreligga en utgift i de offentliga räkenskaperna, t.ex. att de indiska myndigheterna ersätter affärsbankerna för deras utgifter, för att en subvention ska anses föreligga, utan endast att det föreligger statliga instruktioner att utföra de funktioner som räknas upp i artikel 3.1 a i, ii eller iii i grundförordningen. Indiens centralbank är ett offentligt organ och omfattas därför av definitionen av ”offentliga myndigheter” i artikel 2 b i grundförordningen. Den ägs till 100 % av staten, eftersträvar mål för den offentliga politiken, t.ex. penningpolitik, och dess ledning utses av de indiska myndigheterna. Centralbanken ger instruktioner till privata organ, i enlighet med artikel 3.1 a iv andra strecksatsen i grundförordningen, i det att affärsbankerna är bundna av de villkor den föreskriver, däribland de räntesatser för exportkrediter som fastställs i enlighet med centralbankens cirkulärskrivelse och kravet på att en viss del av affärsbankernas nettokredit måste gå till exportfinansiering. Dessa instruktioner innebär att affärsbankerna måste utföra sådana funktioner som anges i artikel 3.1 a i i grundförordningen, i detta fall att tillhandahålla lån i form av förmånlig exportfinansiering. En sådan direkt överföring av medel i form av lån på vissa villkor skulle normalt ligga inom myndigheternas kompetens och skiljer sig rent faktiskt inte från de offentliga myndigheternas normala praxis, i enlighet med artikel 3.1 a iv i grundförordningen. Denna subvention anses vara selektiv och utjämningsbar enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen, eftersom de förmånliga räntesatserna endast är tillgängliga för finansiering av exporttransaktioner och således är knutna till exportresultat. |
| --- | --- |

(104)

Trots att de förmånliga krediterna inom ramen för exportkreditsystemet beviljas av affärsbanker, utgör denna förmån ett finansiellt bidrag från myndigheterna i enlighet med artikel 3.1 a iv i grundförordningen. I detta sammanhang bör det noteras att varken artikel 3.1 a iv i grundförordningen eller artikel 1.1 a 1 iv i WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder föreskriver att det måste föreligga en utgift i de offentliga räkenskaperna, t.ex. att de indiska myndigheterna ersätter affärsbankerna för deras utgifter, för att en subvention ska anses föreligga, utan endast att det föreligger statliga instruktioner att utföra de funktioner som räknas upp i artikel 3.1 a i, ii eller iii i grundförordningen. Indiens centralbank är ett offentligt organ och omfattas därför av definitionen av ”offentliga myndigheter” i artikel 2 b i grundförordningen. Den ägs till 100 % av staten, eftersträvar mål för den offentliga politiken, t.ex. penningpolitik, och dess ledning utses av de indiska myndigheterna. Centralbanken ger instruktioner till privata organ, i enlighet med artikel 3.1 a iv andra strecksatsen i grundförordningen, i det att affärsbankerna är bundna av de villkor den föreskriver, däribland de räntesatser för exportkrediter som fastställs i enlighet med centralbankens cirkulärskrivelse och kravet på att en viss del av affärsbankernas nettokredit måste gå till exportfinansiering. Dessa instruktioner innebär att affärsbankerna måste utföra sådana funktioner som anges i artikel 3.1 a i i grundförordningen, i detta fall att tillhandahålla lån i form av förmånlig exportfinansiering. En sådan direkt överföring av medel i form av lån på vissa villkor skulle normalt ligga inom myndigheternas kompetens och skiljer sig rent faktiskt inte från de offentliga myndigheternas normala praxis, i enlighet med artikel 3.1 a iv i grundförordningen. Denna subvention anses vara selektiv och utjämningsbar enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen, eftersom de förmånliga räntesatserna endast är tillgängliga för finansiering av exporttransaktioner och således är knutna till exportresultat.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (105) | Subventionsbeloppet beräknades på grundval av skillnaden mellan den ränta som betalats för de exportkrediter som använts under undersökningsperioden och det räntebelopp som skulle ha betalats om det berörda företaget hade använt normala affärskrediter. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp (täljare) över den totala exportomsättningen under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(105)

Subventionsbeloppet beräknades på grundval av skillnaden mellan den ränta som betalats för de exportkrediter som använts under undersökningsperioden och det räntebelopp som skulle ha betalats om det berörda företaget hade använt normala affärskrediter. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp (täljare) över den totala exportomsättningen under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter.

| (106) | De subventionsmarginaler som fastställts inom ramen för detta system för de berörda företagen under undersökningsperioden var 0,25 %, 0,31 % och 0,44 %. |
| --- | --- |

(106)

De subventionsmarginaler som fastställts inom ramen för detta system för de berörda företagen under undersökningsperioden var 0,25 %, 0,31 % och 0,44 %.

3.8.   Systemet med befrielse från skatt på elektricitet

a)   Rättslig grund

| (107) | Detta system ingår i det stimulanssystem för 2007 som myndigheterna i Maharashtra antagit genom resolution nr PSI-1707/(CR-50)/IND-8 av den 30 mars 2007. Stimulanssystemet för 2007 har förlängts till och med den 31 augusti 2011 genom ändringar som myndigheterna i Maharashtra antog den 30 juni 2011. |
| --- | --- |

(107)

Detta system ingår i det stimulanssystem för 2007 som myndigheterna i Maharashtra antagit genom resolution nr PSI-1707/(CR-50)/IND-8 av den 30 mars 2007. Stimulanssystemet för 2007 har förlängts till och med den 31 augusti 2011 genom ändringar som myndigheterna i Maharashtra antog den 30 juni 2011.

b)   Stödberättigade företag och verksamheter

| (108) | I den ovan nämnda resolutionen förtecknas de kategorier av industrier och företag som kan komma i fråga för stimulansåtgärder inom ramen för systemet för 2007. |
| --- | --- |

(108)

I den ovan nämnda resolutionen förtecknas de kategorier av industrier och företag som kan komma i fråga för stimulansåtgärder inom ramen för systemet för 2007.

c)   Praktisk tillämpning

| (109) | I syfte att uppmuntra spridningen av industrier till mindre utvecklade områden har myndigheterna i Maharashtra beviljat stimulansåtgärder för nya/expanderande industriföretag som inrättas i delstaten Maharashtras utvecklingsregioner. I bilaga I till resolutionen klassificeras de områden i delstaten som kan komma i fråga för stimulansåtgärder inom ramen för detta system. Stimulansåtgärder inom ramen för systemet för 2007 beviljas emellertid endast under förutsättning att genomförandeorganet har utfärdat ett intyg som berättigar till åtgärderna inom ramen för systemet 2007 och det berörda företaget har uppfyllt föreskrifterna/villkoren i intyget. Intyg utfärdas av genomförandeorganet med verkan från och med den dag då företaget i fråga inleder sin kommersiella produktion. |
| --- | --- |

(109)

I syfte att uppmuntra spridningen av industrier till mindre utvecklade områden har myndigheterna i Maharashtra beviljat stimulansåtgärder för nya/expanderande industriföretag som inrättas i delstaten Maharashtras utvecklingsregioner. I bilaga I till resolutionen klassificeras de områden i delstaten som kan komma i fråga för stimulansåtgärder inom ramen för detta system. Stimulansåtgärder inom ramen för systemet för 2007 beviljas emellertid endast under förutsättning att genomförandeorganet har utfärdat ett intyg som berättigar till åtgärderna inom ramen för systemet 2007 och det berörda företaget har uppfyllt föreskrifterna/villkoren i intyget. Intyg utfärdas av genomförandeorganet med verkan från och med den dag då företaget i fråga inleder sin kommersiella produktion.

| (110) | Befrielse från skatt på elektricitet beviljas under 15 år för nya företag som omfattas av systemet och som inrättas i bestämda områden. I andra delar av delstaten beviljas dessutom företag som är exportorienterade till 100 % samt företag inom informationsteknik och bioteknik befrielse från skatt på elektricitet under tio år. |
| --- | --- |

(110)

Befrielse från skatt på elektricitet beviljas under 15 år för nya företag som omfattas av systemet och som inrättas i bestämda områden. I andra delar av delstaten beviljas dessutom företag som är exportorienterade till 100 % samt företag inom informationsteknik och bioteknik befrielse från skatt på elektricitet under tio år.

| (111) | Under utredningen konstaterades det att ett företag i urvalet (ett exportorienterat företag i Maharashtra) använde detta system under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(111)

Under utredningen konstaterades det att ett företag i urvalet (ett exportorienterat företag i Maharashtra) använde detta system under undersökningsperioden.

d)   Slutsatser om systemet med befrielse från skatt på elektricitet

| (112) | Befrielsen från skatt på elektricitet utgör en subvention enligt artikel 3.1 a i och 3.2 i grundförordningen, eftersom den utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna som innebär att de undersökta exportörerna beviljas en förmån. |
| --- | --- |

(112)

Befrielsen från skatt på elektricitet utgör en subvention enligt artikel 3.1 a i och 3.2 i grundförordningen, eftersom den utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna som innebär att de undersökta exportörerna beviljas en förmån.

| (113) | Detta subventionssystem är selektivt i den mening som avses i artikel 4.3 i grundförordningen, eftersom den lagstiftning som den beviljande myndigheten omfattas av begränsar tillgången till detta system till vissa företag inom en avgränsad geografisk region. |
| --- | --- |

(113)

Detta subventionssystem är selektivt i den mening som avses i artikel 4.3 i grundförordningen, eftersom den lagstiftning som den beviljande myndigheten omfattas av begränsar tillgången till detta system till vissa företag inom en avgränsad geografisk region.

| (114) | Följaktligen anses denna subvention vara utjämningsbar. |
| --- | --- |

(114)

Följaktligen anses denna subvention vara utjämningsbar.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (115) | I enlighet med artiklarna 3.2 och 5 i grundförordningen beräknades storleken på den utjämningsbara subventionen som den förmån som konstaterats för mottagaren med avseende på den berörda produkten under undersökningsperioden. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades beloppet (täljaren) över den exporterande tillverkarens totala omsättning för den berörda produkten under undersökningsperioden, eftersom subventionen inte var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(115)

I enlighet med artiklarna 3.2 och 5 i grundförordningen beräknades storleken på den utjämningsbara subventionen som den förmån som konstaterats för mottagaren med avseende på den berörda produkten under undersökningsperioden. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades beloppet (täljaren) över den exporterande tillverkarens totala omsättning för den berörda produkten under undersökningsperioden, eftersom subventionen inte var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter.

| (116) | Den subventionsmarginal som fastställts inom ramen för detta system för det berörda företaget under undersökningsperioden var 0,09 %. |
| --- | --- |

(116)

Den subventionsmarginal som fastställts inom ramen för detta system för det berörda företaget under undersökningsperioden var 0,09 %.

3.9.   Storleken på de utjämningsbara subventionerna

| (117) | På grundval av resultaten av undersökningen fastställdes storleken på de utjämningsbara subventionerna, uttryckt i procent av värdet, till mellan 3,2 % och 16,5 % enligt följande:

  Tabell 1














  Program | Förmånstullar vid import av kapitalvaror | Tullkrediter | Förhandstillstånd | Exportorienterade företag | Exportkrediter | Fokusprodukter | Befrielse från skatt på elektricitet | Totalt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Företag | |
| Viraj Profiles Ltd. | 0,16 % | | | 2,73 % | 0,25 % | | 0,09 % | 3,2 % |
| Raajratna Ventures Ltd. | 0,19 % | 4,70 % | 2,94 % | | 0,44 % | 4,80 % | | 13,0 % |
| Agarwal Fastners Pvt. Ltd. | 0,11 % | 6,53 % | | | 0,31 % | 4,80 % | | 11,7 % |
| Samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet | 0,16 % | 5,53 % | 2,94 % | | 0,25 % | 4,80 % | | 13,6 % |
| Alla övriga företag | 0,16 % | 5,53 % | 2,94 % | 2,73 % | 0,25 % | 4,80 % | 0,09 % | 16,5 % |

(117)

På grundval av resultaten av undersökningen fastställdes storleken på de utjämningsbara subventionerna, uttryckt i procent av värdet, till mellan 3,2 % och 16,5 % enligt följande:

Tabell 1

Program

Förmånstullar vid import av kapitalvaror

Tullkrediter

Förhandstillstånd

Exportorienterade företag

Exportkrediter

Fokusprodukter

Befrielse från skatt på elektricitet

Totalt

Företag

Viraj Profiles Ltd.

0,16 %

2,73 %

0,25 %

0,09 %

3,2 %

Raajratna Ventures Ltd.

0,19 %

4,70 %

2,94 %

0,44 %

4,80 %

13,0 %

Agarwal Fastners Pvt. Ltd.

0,11 %

6,53 %

0,31 %

4,80 %

11,7 %

Samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet

0,16 %

5,53 %

2,94 %

0,25 %

4,80 %

13,6 %

Alla övriga företag

0,16 %

5,53 %

2,94 %

2,73 %

0,25 %

4,80 %

0,09 %

16,5 %

| (118) | Subventionsmarginalen för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet, beräknad på grundval av den vägda genomsnittliga subventionsmarginal som, i enlighet med artikel 15.3 i grundförordningen, fastställts för vart och ett av förmånssystemen för de samarbetsvilliga företagen i urvalet är 13,6 %. Vid beräkningen av den vägda genomsnittliga subventionsmarginalen för de företag som ingick i urvalet beaktades inte de subventionsbelopp som konstaterats för systemen med exportorienterade företag och befrielse från skatt på elektricitet inom ramen för det stimulanssystem som antagits av myndigheterna i Maharashtra (som var tillämpligt endast på exportorienterade företag), eftersom det konstaterades att tillämpningsområdet för dessa subventionssystem inte omfattade de två samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet. När det gäller systemet med exportorienterade företag är det inte möjligt att kumulera förmåner till exportorienterade företag med förmåner inom ramen för andra system. När det gäller befrielsen från skatt på elektricitet är denna tillgänglig endast för exportorienterade företag eller företag belägna i vissa regioner i Maharashtra. Antalet stödmottagare enligt detta system är således för begränsat för att det ska kunna anses tillämpligt på de företag som inte ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(118)

Subventionsmarginalen för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet, beräknad på grundval av den vägda genomsnittliga subventionsmarginal som, i enlighet med artikel 15.3 i grundförordningen, fastställts för vart och ett av förmånssystemen för de samarbetsvilliga företagen i urvalet är 13,6 %. Vid beräkningen av den vägda genomsnittliga subventionsmarginalen för de företag som ingick i urvalet beaktades inte de subventionsbelopp som konstaterats för systemen med exportorienterade företag och befrielse från skatt på elektricitet inom ramen för det stimulanssystem som antagits av myndigheterna i Maharashtra (som var tillämpligt endast på exportorienterade företag), eftersom det konstaterades att tillämpningsområdet för dessa subventionssystem inte omfattade de två samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet. När det gäller systemet med exportorienterade företag är det inte möjligt att kumulera förmåner till exportorienterade företag med förmåner inom ramen för andra system. När det gäller befrielsen från skatt på elektricitet är denna tillgänglig endast för exportorienterade företag eller företag belägna i vissa regioner i Maharashtra. Antalet stödmottagare enligt detta system är således för begränsat för att det ska kunna anses tillämpligt på de företag som inte ingick i urvalet.

| (119) | När det gäller övriga exportörer i Indien fastställde kommissionen först samarbetsviljan. Som det anges ovan i skäl 10 visade en jämförelse mellan importdata från Eurostat och den exportvolym till unionen av den berörda produkten som de samarbetsvilliga företagen eller grupperna av företag uppgivit för undersökningsperioden att samarbetsviljan hos de indiska exporterande tillverkarna var mycket hög, nästan 100 %. Mot bakgrund av den höga samarbetsviljan fastställdes subventionsmarginalen för alla icke-samarbetsvilliga företag i nivå med den vägda genomsnittliga subventionsmarginal som fastställts för vart och ett av förmånssystemen för de samarbetsvilliga företagen i urvalet, dvs. 16,5 %. |
| --- | --- |

(119)

När det gäller övriga exportörer i Indien fastställde kommissionen först samarbetsviljan. Som det anges ovan i skäl 10 visade en jämförelse mellan importdata från Eurostat och den exportvolym till unionen av den berörda produkten som de samarbetsvilliga företagen eller grupperna av företag uppgivit för undersökningsperioden att samarbetsviljan hos de indiska exporterande tillverkarna var mycket hög, nästan 100 %. Mot bakgrund av den höga samarbetsviljan fastställdes subventionsmarginalen för alla icke-samarbetsvilliga företag i nivå med den vägda genomsnittliga subventionsmarginal som fastställts för vart och ett av förmånssystemen för de samarbetsvilliga företagen i urvalet, dvs. 16,5 %.

4.   UNIONSINDUSTRIN

4.1.   Tillverkningen i unionen

| (120) | All tillgänglig information om unionstillverkarna, däribland information i klagomålet, de uppgifter som inhämtats från unionstillverkare innan undersökningen inleddes och därefter samt de kontrollerade svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet, användes för att fastställa unionens sammanlagda tillverkning. |
| --- | --- |

(120)

All tillgänglig information om unionstillverkarna, däribland information i klagomålet, de uppgifter som inhämtats från unionstillverkare innan undersökningen inleddes och därefter samt de kontrollerade svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet, användes för att fastställa unionens sammanlagda tillverkning.

| (121) | På denna grundval beräknades unionens sammanlagda tillverkning uppgå till omkring 52 000 ton under undersökningsperioden. I denna siffra ingick tillverkningen hos alla unionstillverkare som gav sig till känna och den beräknade tillverkningsvolymen hos de tillverkare som inte gav sig till känna under förfarandet. |
| --- | --- |

(121)

På denna grundval beräknades unionens sammanlagda tillverkning uppgå till omkring 52 000 ton under undersökningsperioden. I denna siffra ingick tillverkningen hos alla unionstillverkare som gav sig till känna och den beräknade tillverkningsvolymen hos de tillverkare som inte gav sig till känna under förfarandet.

| (122) | Som det anges ovan i skäl 14 tillämpades ett stickprovsförfarande för undersökning av unionstillverkarna. Bland de femton unionstillverkare som hade lämnat in uppgifter innan förfarandet inleddes valdes fem företag ut. Som det anges ovan i skäl 16 beslutade ett företag senare att inte samarbeta i undersökningen. De återstående samarbetsvilliga företagen i urvalet stod för omkring 32 % av den totala beräknade unionstillverkningen under undersökningsperioden och ansågs vara representativa för unionsindustrin. De utvalda företagen är de främsta tillverkarna och är belägna i Frankrike och Italien, där de största volymerna av den berörda produkten tillverkas. |
| --- | --- |

(122)

Som det anges ovan i skäl 14 tillämpades ett stickprovsförfarande för undersökning av unionstillverkarna. Bland de femton unionstillverkare som hade lämnat in uppgifter innan förfarandet inleddes valdes fem företag ut. Som det anges ovan i skäl 16 beslutade ett företag senare att inte samarbeta i undersökningen. De återstående samarbetsvilliga företagen i urvalet stod för omkring 32 % av den totala beräknade unionstillverkningen under undersökningsperioden och ansågs vara representativa för unionsindustrin. De utvalda företagen är de främsta tillverkarna och är belägna i Frankrike och Italien, där de största volymerna av den berörda produkten tillverkas.

4.2.   Unionsindustrin

| (123) | Alla de kända unionstillverkare som avses ovan i skäl 119 anses utgöra unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 9.1 och 10.8 i grundförordningen och kallas nedan ”unionsindustrin”. |
| --- | --- |

(123)

Alla de kända unionstillverkare som avses ovan i skäl 119 anses utgöra unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 9.1 och 10.8 i grundförordningen och kallas nedan ”unionsindustrin”.

5.   SKADA

5.1.   Inledande anmärkningar

| (124) | Också vid bedömningen av de relevanta skadefaktorerna användes relevant importstatistik från Eurostat samt de uppgifter som lämnats i klagomålet och de uppgifter som inhämtats från unionstillverkare innan undersökningen inleddes och därefter, inbegripet de kontrollerade svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(124)

Också vid bedömningen av de relevanta skadefaktorerna användes relevant importstatistik från Eurostat samt de uppgifter som lämnats i klagomålet och de uppgifter som inhämtats från unionstillverkare innan undersökningen inleddes och därefter, inbegripet de kontrollerade svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (125) | Skadeanalysen beträffande makroekonomiska uppgifter såsom tillverkningskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning och produktivitet grundar sig på uppgifter från unionsindustrin i dess helhet. |
| --- | --- |

(125)

Skadeanalysen beträffande makroekonomiska uppgifter såsom tillverkningskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning och produktivitet grundar sig på uppgifter från unionsindustrin i dess helhet.

| (126) | Skadeanalysen beträffande mikroekonomiska uppgifter såsom transaktionspriser, lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga, lager och löner grundar sig på uppgifter från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(126)

Skadeanalysen beträffande mikroekonomiska uppgifter såsom transaktionspriser, lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga, lager och löner grundar sig på uppgifter från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (127) | De fyra unionstillverkarna i urvalet ingick också i urvalet för den översyn vid giltighetstidens utgång av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Kina och Taiwan, som slutfördes den 7 januari 2012 (4). I den översynen ingick också ett annat företag i urvalet som inte ingick i urvalet för förevarande undersökning. Eftersom den period som beaktats för skadeanalysen överlappar med den period som beaktats för den nämnda översynen, är uppgifterna för 2008 och 2009 identiska, utom när det gäller detta ena företag. Om uppgifterna för 2008 och 2009 offentliggjordes skulle det vara möjligt att sluta sig till uppgifterna för det företag som inte ingick i urvalet i förevarande undersökning. Mikroindikatorer såsom lager, löner, investeringar, kassaflöde, räntabilitet och lönsamhet har därför indexerats. |
| --- | --- |

(127)

De fyra unionstillverkarna i urvalet ingick också i urvalet för den översyn vid giltighetstidens utgång av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Kina och Taiwan, som slutfördes den 7 januari 2012 (4). I den översynen ingick också ett annat företag i urvalet som inte ingick i urvalet för förevarande undersökning. Eftersom den period som beaktats för skadeanalysen överlappar med den period som beaktats för den nämnda översynen, är uppgifterna för 2008 och 2009 identiska, utom när det gäller detta ena företag. Om uppgifterna för 2008 och 2009 offentliggjordes skulle det vara möjligt att sluta sig till uppgifterna för det företag som inte ingick i urvalet i förevarande undersökning. Mikroindikatorer såsom lager, löner, investeringar, kassaflöde, räntabilitet och lönsamhet har därför indexerats.

5.2.   Förbrukningen i unionen

| (128) | Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av de uppgifter om unionsindustrins försäljningsvolym i unionen som hade angetts i klagomålet och korskontrollerades mot svaren på frågeformulären inför urvalet och de kontrollerade uppgifter som erhållits från tillverkarna i urvalet. Dessutom beaktades importvolymen, som fastställdes på grundval av uppgifter från Eurostat för skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(128)

Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av de uppgifter om unionsindustrins försäljningsvolym i unionen som hade angetts i klagomålet och korskontrollerades mot svaren på frågeformulären inför urvalet och de kontrollerade uppgifter som erhållits från tillverkarna i urvalet. Dessutom beaktades importvolymen, som fastställdes på grundval av uppgifter från Eurostat för skadeundersökningsperioden.

| (129) | På denna grundval fastställdes förbrukningen i unionen till följande:

  Tabell 2 | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning i unionen (i ton) | 120 598 | 101 143 | 122 345 | 131 457 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 84 | 101 | 109 |
| Källa: | Eurostat, uppgifter i klagomålet och svar på frågeformulär. |

(129)

På denna grundval fastställdes förbrukningen i unionen till följande:

Tabell 2

2008

2009

2010

UP

Förbrukning i unionen (i ton)

120 598

101 143

122 345

131 457

Index (2008 = 100)

100

84

101

109

Källa:

Eurostat, uppgifter i klagomålet och svar på frågeformulär.

| (130) | Totalt sett ökade förbrukningen på EU-marknaden med 9 % under skadeundersökningsperioden. Mellan 2008 och 2009 skedde en drastisk nedgång i förbrukningen med 16 %, vilket har påståtts bero på den ekonomiska krisens globala negativa inverkan på marknaden, men den återhämtade sig igen med 21 % mellan 2009 och 2010 och med ytterligare 7 % mellan 2010 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(130)

Totalt sett ökade förbrukningen på EU-marknaden med 9 % under skadeundersökningsperioden. Mellan 2008 och 2009 skedde en drastisk nedgång i förbrukningen med 16 %, vilket har påståtts bero på den ekonomiska krisens globala negativa inverkan på marknaden, men den återhämtade sig igen med 21 % mellan 2009 och 2010 och med ytterligare 7 % mellan 2010 och undersökningsperioden.

5.3.   Import från det berörda landet

| (131) | Importen till unionen från Indien utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 3 | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från Indien (i ton) | 14 546 | 18 883 | 21 914 | 24 072 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 130 | 151 | 165 |
| Marknadsandel | 12,1 % | 18,7 % | 17,9 % | 18,3 % |
| Index (2008 = 100) | 100 | 155 | 149 | 152 |
| Källa: | Eurostat och svar på frågeformulär till exporterande tillverkare. |

(131)

Importen till unionen från Indien utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 3

2008

2009

2010

UP

Importvolym från Indien (i ton)

14 546

18 883

21 914

24 072

Index (2008 = 100)

100

130

151

165

Marknadsandel

12,1 %

18,7 %

17,9 %

18,3 %

Index (2008 = 100)

100

155

149

152

Källa:

Eurostat och svar på frågeformulär till exporterande tillverkare.

| (132) | Importen från Indien ökade markant med 65 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen var störst mellan 2008 och 2009 när importen rusade i höjden med 30 % medan förbrukningen minskade med 16 %. Importen från Indien fortsatte att öka även under 2010 (+ 16 %) och under undersökningsperioden (+ 10 %). |
| --- | --- |

(132)

Importen från Indien ökade markant med 65 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen var störst mellan 2008 och 2009 när importen rusade i höjden med 30 % medan förbrukningen minskade med 16 %. Importen från Indien fortsatte att öka även under 2010 (+ 16 %) och under undersökningsperioden (+ 10 %).

5.3.1.   Priser för importen och prisunderskridande

Tabell 4

| Import från Indien | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittspris (euro/ton) | 3 531 | 2 774 | 2 994 | 3 216 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 79 | 85 | 91 |
| Källa: | Eurostat och svar på frågeformulär till unionstillverkare i urvalet. |

Import från Indien

2008

2009

2010

UP

Genomsnittspris (euro/ton)

3 531

2 774

2 994

3 216

Index (2008 = 100)

100

79

85

91

Källa:

Eurostat och svar på frågeformulär till unionstillverkare i urvalet.

| (133) | Totalt sett sjönk genomsnittspriserna på importen från Indien med 9 % under skadeundersökningsperioden. Detta förklarar varför Indiens marknadsandel ökade från 12,1 % till 18,3 % under samma period. Den största ökningen inträffade mellan 2008 och 2009, när de indiska exportörerna ökade sin marknadsandel med mer än 6 procentenheter. |
| --- | --- |

(133)

Totalt sett sjönk genomsnittspriserna på importen från Indien med 9 % under skadeundersökningsperioden. Detta förklarar varför Indiens marknadsandel ökade från 12,1 % till 18,3 % under samma period. Den största ökningen inträffade mellan 2008 och 2009, när de indiska exportörerna ökade sin marknadsandel med mer än 6 procentenheter.

| (134) | I syfte att fastställa prisunderskridandet under undersökningsperioden jämfördes för varje produkttyp det vägda genomsnittliga försäljningspris som unionstillverkarna i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, med motsvarande vägda genomsnittliga priser för importen från Indien till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån med lämpliga justeringar för gällande tullar och kostnader som uppstår efter importen. |
| --- | --- |

(134)

I syfte att fastställa prisunderskridandet under undersökningsperioden jämfördes för varje produkttyp det vägda genomsnittliga försäljningspris som unionstillverkarna i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, med motsvarande vägda genomsnittliga priser för importen från Indien till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån med lämpliga justeringar för gällande tullar och kostnader som uppstår efter importen.

| (135) | Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där så var nödvändigt och efter avräkning av rabatter och avdrag. Resultatet av jämförelsen, uttryckt i procent av omsättningen under undersökningsperioden för de unionstillverkare som ingick i urvalet, visade att prisunderskridandet varierade mellan 3 % och 13 %. |
| --- | --- |

(135)

Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där så var nödvändigt och efter avräkning av rabatter och avdrag. Resultatet av jämförelsen, uttryckt i procent av omsättningen under undersökningsperioden för de unionstillverkare som ingick i urvalet, visade att prisunderskridandet varierade mellan 3 % och 13 %.

5.4.   Unionsindustrins ekonomiska situation

| (136) | I enlighet med artikel 8.4 i grundförordningen omfattade undersökningen av den subventionerade importens inverkan på unionsindustrin en utvärdering av alla ekonomiska indikatorer som fastställts för unionsindustrin under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(136)

I enlighet med artikel 8.4 i grundförordningen omfattade undersökningen av den subventionerade importens inverkan på unionsindustrin en utvärdering av alla ekonomiska indikatorer som fastställts för unionsindustrin under skadeundersökningsperioden.

5.4.1.   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tabell 5

| | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym (i ton) | 69 514 | 56 396 | 62 213 | 51 800 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 81 | 89 | 75 |
| Produktionskapacitet (i ton) | 140 743 | 127 200 | 128 796 | 111 455 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 90 | 92 | 79 |
| Kapacitetsutnyttjande | 49 % | 44 % | 48 % | 46 % |
| Index (2008 = 100) | 100 | 90 | 98 | 94 |
| Källa: | Unionsindustrin. |

2008

2009

2010

UP

Produktionsvolym (i ton)

69 514

56 396

62 213

51 800

Index (2008 = 100)

100

81

89

75

Produktionskapacitet (i ton)

140 743

127 200

128 796

111 455

Index (2008 = 100)

100

90

92

79

Kapacitetsutnyttjande

49 %

44 %

48 %

46 %

Index (2008 = 100)

100

90

98

94

Källa:

Unionsindustrin.

| (137) | Som det framgår av tabellen ovan minskade produktionen markant med 25 % under skadeundersökningsperioden. I linje med den minskade efterfrågan minskade produktionen kraftigt med 19 % 2009, men återhämtade sig med omkring 10 % 2010. Under undersökningsperioden minskade produktionen i unionen igen med omkring 17 % jämfört med föregående år, trots att förbrukningen i unionen ökade med 7 %. |
| --- | --- |

(137)

Som det framgår av tabellen ovan minskade produktionen markant med 25 % under skadeundersökningsperioden. I linje med den minskade efterfrågan minskade produktionen kraftigt med 19 % 2009, men återhämtade sig med omkring 10 % 2010. Under undersökningsperioden minskade produktionen i unionen igen med omkring 17 % jämfört med föregående år, trots att förbrukningen i unionen ökade med 7 %.

| (138) | Unionsindustrins produktionskapacitet minskade med omkring 21 % under skadeundersökningsperioden. Kapacitetsutnyttjandet minskade också under skadeundersökningsperioden, och var hela tiden lägre än 50 %. |
| --- | --- |

(138)

Unionsindustrins produktionskapacitet minskade med omkring 21 % under skadeundersökningsperioden. Kapacitetsutnyttjandet minskade också under skadeundersökningsperioden, och var hela tiden lägre än 50 %.

5.4.2.   Försäljningsvolym och marknadsandel

Tabell 6

| | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym (i ton) | 56 042 | 44 627 | 45 976 | 48 129 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 80 | 82 | 86 |
| Marknadsandel | 46,5 % | 44,1 % | 37,6 % | 36,6 % |
| Index (2008 = 100) | 100 | 95 | 81 | 79 |
| Källa: | Unionsindustrin. |

2008

2009

2010

UP

Försäljningsvolym (i ton)

56 042

44 627

45 976

48 129

Index (2008 = 100)

100

80

82

86

Marknadsandel

46,5 %

44,1 %

37,6 %

36,6 %

Index (2008 = 100)

100

95

81

79

Källa:

Unionsindustrin.

| (139) | Trots ökande förbrukning (+ 9 %) minskade försäljningsvolymen för den likadana produkten som såldes till den första oberoende kunden i unionen med 14 % under skadeundersökningsperioden. Marknadsandelen föll följaktligen från 46,5 % 2008 till 36,3 % under undersökningsperioden. Försäljningsvolymen minskade kraftigt 2009 (– 20 %), men återhämtade sig något 2010 och under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(139)

Trots ökande förbrukning (+ 9 %) minskade försäljningsvolymen för den likadana produkten som såldes till den första oberoende kunden i unionen med 14 % under skadeundersökningsperioden. Marknadsandelen föll följaktligen från 46,5 % 2008 till 36,3 % under undersökningsperioden. Försäljningsvolymen minskade kraftigt 2009 (– 20 %), men återhämtade sig något 2010 och under undersökningsperioden.

5.4.3.   Tillväxt

| (140) | Förbrukningen i unionen ökade med 9 % mellan 2008 och undersökningsperioden. Under samma period minskade emellertid unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel med 14 % respektive 21 %. Samtidigt ökade importen från Indien kraftigt med 65 %. |
| --- | --- |

(140)

Förbrukningen i unionen ökade med 9 % mellan 2008 och undersökningsperioden. Under samma period minskade emellertid unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel med 14 % respektive 21 %. Samtidigt ökade importen från Indien kraftigt med 65 %.

5.4.4.   Sysselsättning

Tabell 7

| | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 1 007 | 863 | 821 | 761 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 86 | 82 | 76 |
| Produktivitet (enhet/anställd)

  Index (2008 = 100) | 100 | 95 | 110 | 99 |
| Källa: | Unionsindustrin. |

2008

2009

2010

UP

Antal anställda

1 007

863

821

761

Index (2008 = 100)

100

86

82

76

Produktivitet (enhet/anställd)

Index (2008 = 100)

100

95

110

99

Källa:

Unionsindustrin.

| (141) | På grund av nedskärningarna i unionsindustrin minskade antalet anställda med 24 % under skadeundersökningsperioden. Mellan 2008 och undersökningsperioden ökade arbetskostnaden per anställd med 6 %. |
| --- | --- |

(141)

På grund av nedskärningarna i unionsindustrin minskade antalet anställda med 24 % under skadeundersökningsperioden. Mellan 2008 och undersökningsperioden ökade arbetskostnaden per anställd med 6 %.

| (142) | Produktiviteten hos unionsindustrins arbetskraft, mätt som produktion per anställd person per år, minskade något (med 1 %) under skadeundersökningsperioden. Den nådde sin lägsta nivå 2009, men återhämtade sig närmare undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(142)

Produktiviteten hos unionsindustrins arbetskraft, mätt som produktion per anställd person per år, minskade något (med 1 %) under skadeundersökningsperioden. Den nådde sin lägsta nivå 2009, men återhämtade sig närmare undersökningsperioden.

5.4.5.   Genomsnittliga priser per enhet i unionen

Tabell 8

| | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enhetspris i EU till icke-närstående kunder

  (euro per ton) | 4 336 | 2 792 | 3 914 | 4 244 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 64 | 90 | 98 |
| Källa: | Svar på frågeformulär till tillverkare i urvalet. |

2008

2009

2010

UP

Enhetspris i EU till icke-närstående kunder

(euro per ton)

4 336

2 792

3 914

4 244

Index (2008 = 100)

100

64

90

98

Källa:

Svar på frågeformulär till tillverkare i urvalet.

| (143) | De genomsnittliga försäljningspriserna gick ned med 2 % under skadeundersökningsperioden. År 2009 tvingades unionsindustrin att sänka sina försäljningspriser med 36 %, mot bakgrund av den ekonomiska nedgången och kraftigt minskade importpriser från Indien (– 21 %). Under 2010 och undersökningsperioden återhämtade sig unionsindustrins försäljningspriser igen. |
| --- | --- |

(143)

De genomsnittliga försäljningspriserna gick ned med 2 % under skadeundersökningsperioden. År 2009 tvingades unionsindustrin att sänka sina försäljningspriser med 36 %, mot bakgrund av den ekonomiska nedgången och kraftigt minskade importpriser från Indien (– 21 %). Under 2010 och undersökningsperioden återhämtade sig unionsindustrins försäljningspriser igen.

| (144) | Undersökningen visade att nedgången i försäljningspriserna 2009 speglar minskade kostnader, vilka gick ned med 18 % jämfört med 2008. De lägre kostnaderna berodde huvudsakligen på lägre råvarupriser, särskilt för nickel som har en instabil prisdynamik. Emellertid var unionsindustrin tvungen att sänka sina försäljningspriser mer än kostnadsminskningen mot bakgrund av den ökande lågprisimporten från Indien 2009. |
| --- | --- |

(144)

Undersökningen visade att nedgången i försäljningspriserna 2009 speglar minskade kostnader, vilka gick ned med 18 % jämfört med 2008. De lägre kostnaderna berodde huvudsakligen på lägre råvarupriser, särskilt för nickel som har en instabil prisdynamik. Emellertid var unionsindustrin tvungen att sänka sina försäljningspriser mer än kostnadsminskningen mot bakgrund av den ökande lågprisimporten från Indien 2009.

5.4.6.   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

Tabell 9

| | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet på försäljningen i EU (i procent av nettoförsäljning)


  Index (2008 = 100) | – 100 | – 442 | –74 | –24 |
| Kassaflöde

  Index (2008 = 100) | – 100 | –1 827 | –40 | 171 |
| Investeringar (euro)

  Index (2008 = 100) | 100 | 29 | 59 | 6 |
| Räntabilitet

  Index (2008 = 100) | – 100 | – 284 | –59 | –28 |
| Källa: | Svar på frågeformulär till unionstillverkare i urvalet. |

2008

2009

2010

UP

Lönsamhet på försäljningen i EU (i procent av nettoförsäljning)

Index (2008 = 100)

– 100

– 442

–74

–24

Kassaflöde

Index (2008 = 100)

– 100

–1 827

–40

171

Investeringar (euro)

Index (2008 = 100)

100

29

59

6

Räntabilitet

Index (2008 = 100)

– 100

– 284

–59

–28

Källa:

Svar på frågeformulär till unionstillverkare i urvalet.

| (145) | Undersökningen visade att även om nedgången i försäljningspriserna delvis speglade minskade kostnader, utsattes unionsindustrin för prispress från importen av fästanordningar av rostfritt stål och delar därav från Indien. Unionsindustrins lönsamhet var negativ från början av skadeundersökningsperioden. Särskilt under 2009 tvingades unionsindustrin sänka sina försäljningspriser mer än kostnadsminskningen, till följd av den ökade lågprisimporten från Indien. Detta ledde till betydligt sämre lönsamhet det året. Under 2010 och under undersökningsperioden förbättrades dock lönsamheten, men den var fortsatt negativ. |
| --- | --- |

(145)

Undersökningen visade att även om nedgången i försäljningspriserna delvis speglade minskade kostnader, utsattes unionsindustrin för prispress från importen av fästanordningar av rostfritt stål och delar därav från Indien. Unionsindustrins lönsamhet var negativ från början av skadeundersökningsperioden. Särskilt under 2009 tvingades unionsindustrin sänka sina försäljningspriser mer än kostnadsminskningen, till följd av den ökade lågprisimporten från Indien. Detta ledde till betydligt sämre lönsamhet det året. Under 2010 och under undersökningsperioden förbättrades dock lönsamheten, men den var fortsatt negativ.

| (146) | Kassaflödet, som visar industrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet, följde en liknanden trend som lönsamheten. Det nådde sin lägsta nivå 2009, varefter det visade en uppåtgående trend för att åter bli positivt under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(146)

Kassaflödet, som visar industrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet, följde en liknanden trend som lönsamheten. Det nådde sin lägsta nivå 2009, varefter det visade en uppåtgående trend för att åter bli positivt under undersökningsperioden.

| (147) | Efter att investeringar gjorts 2008 i tillverkningen av fästanordningar av rostfritt stål och delar därav, minskade investeringarna med omkring 94 % under skadeundersökningsperioden. Räntabiliteten uppvisade en liknande negativ utveckling i linje med de negativa resultat som unionsindustrin uppnått under skadeundersökningsperioden och var oförändrat negativ. |
| --- | --- |

(147)

Efter att investeringar gjorts 2008 i tillverkningen av fästanordningar av rostfritt stål och delar därav, minskade investeringarna med omkring 94 % under skadeundersökningsperioden. Räntabiliteten uppvisade en liknande negativ utveckling i linje med de negativa resultat som unionsindustrin uppnått under skadeundersökningsperioden och var oförändrat negativ.

| (148) | Utvecklingen vad gäller lönsamheten och kassaflödet samt den låga investeringsnivån pekar på att de unionstillverkare som ingick i urvalet kan ha haft svårigheter att skaffa kapital. |
| --- | --- |

(148)

Utvecklingen vad gäller lönsamheten och kassaflödet samt den låga investeringsnivån pekar på att de unionstillverkare som ingick i urvalet kan ha haft svårigheter att skaffa kapital.

5.4.7.   Lager

Tabell 10

| | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionsindustrins utgående lager

  Index (2008 = 100) | 100 | 92 | 100 | 103 |
| Källa: | Svar på frågeformulär. |

2008

2009

2010

UP

Unionsindustrins utgående lager

Index (2008 = 100)

100

92

100

103

Källa:

Svar på frågeformulär.

| (149) | Lagernivån för den unionsindustri som ingick i urvalet ökade med 3 % under skadeundersökningsperioden. År 2009 minskade nivån på utgående lager med 8 %, men den ökade igen 2010 och under undersökningsperioden med 8 % respektive 3 %. |
| --- | --- |

(149)

Lagernivån för den unionsindustri som ingick i urvalet ökade med 3 % under skadeundersökningsperioden. År 2009 minskade nivån på utgående lager med 8 %, men den ökade igen 2010 och under undersökningsperioden med 8 % respektive 3 %.

5.4.8.   Subventionsmarginalens storlek

| (150) | Med tanke på volymen, marknadsandelen och priserna på den subventionerade importen från Indien kan verkningarna för unionsindustrin av de faktiska subventionsmarginalerna inte anses vara försumbara. |
| --- | --- |

(150)

Med tanke på volymen, marknadsandelen och priserna på den subventionerade importen från Indien kan verkningarna för unionsindustrin av de faktiska subventionsmarginalerna inte anses vara försumbara.

5.5.   Slutsatser om skada

| (151) | Undersökningen visade att de flesta av skadeindikatorerna, t.ex. produktion (– 25 %), kapacitetsutnyttjande (– 6 %), försäljningsvolym (– 14 %), marknadsandel (– 21 %) och sysselsättning (– 24 %), försämrades under skadeundersökningsperioden. Trots ökande förbrukning minskade såväl försäljningsvolymen som marknadsandelen. Jämfört med 2009 återhämtade sig försäljningsvolymen något 2010 och under undersökningsperioden. Unionsindustrin klarade emellertid inte av att återvinna sin förlorade marknadsandel, mot bakgrund av den stadigt ökande importen från Indien under hela skadeundersökningsperioden till priser som konstant underskred unionsindustrins priser. |
| --- | --- |

(151)

Undersökningen visade att de flesta av skadeindikatorerna, t.ex. produktion (– 25 %), kapacitetsutnyttjande (– 6 %), försäljningsvolym (– 14 %), marknadsandel (– 21 %) och sysselsättning (– 24 %), försämrades under skadeundersökningsperioden. Trots ökande förbrukning minskade såväl försäljningsvolymen som marknadsandelen. Jämfört med 2009 återhämtade sig försäljningsvolymen något 2010 och under undersökningsperioden. Unionsindustrin klarade emellertid inte av att återvinna sin förlorade marknadsandel, mot bakgrund av den stadigt ökande importen från Indien under hela skadeundersökningsperioden till priser som konstant underskred unionsindustrins priser.

| (152) | Vidare påverkades de skadeindikatorer som hänger samman med unionsindustrins ekonomiska resultat, såsom kassaflöde och lönsamhet, i stor utsträckning. Detta innebar att unionsindustrins kapitalanskaffningsförmåga kraftigt undergrävdes. |
| --- | --- |

(152)

Vidare påverkades de skadeindikatorer som hänger samman med unionsindustrins ekonomiska resultat, såsom kassaflöde och lönsamhet, i stor utsträckning. Detta innebar att unionsindustrins kapitalanskaffningsförmåga kraftigt undergrävdes.

| (153) | Mot denna bakgrund kan slutsatsen dras att unionsindustrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 8.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(153)

Mot denna bakgrund kan slutsatsen dras att unionsindustrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 8.5 i grundförordningen.

6.   ORSAKSSAMBAND

6.1.   Inledning

| (154) | I enlighet med artikel 8.5 och 8.6 i grundförordningen undersöktes det huruvida den subventionerade importen med ursprung i Indien har vållat gemenskapsindustrin skada i en sådan omfattning att skadan kan anses vara väsentlig. Andra kända faktorer utöver den subventionerade importen som samtidigt med denna kunde ha vållat unionsindustrin skada undersöktes också, för att säkerställa att den eventuella skada som dessa andra faktorer hade vållat inte tillskrevs den subventionerade importen. |
| --- | --- |

(154)

I enlighet med artikel 8.5 och 8.6 i grundförordningen undersöktes det huruvida den subventionerade importen med ursprung i Indien har vållat gemenskapsindustrin skada i en sådan omfattning att skadan kan anses vara väsentlig. Andra kända faktorer utöver den subventionerade importen som samtidigt med denna kunde ha vållat unionsindustrin skada undersöktes också, för att säkerställa att den eventuella skada som dessa andra faktorer hade vållat inte tillskrevs den subventionerade importen.

6.2.   Verkningarna av den subventionerade importen

| (155) | Undersökningen visade att förbrukningen i unionen ökade med 9 % under skadeundersökningsperioden, medan unionsindustrins försäljningsvolym minskade med 14 % och marknadsandelen med 21 %. Samtidigt ökade den subventionerade importen från Indien kraftigt med 65 % och marknadsandelen för denna import ökade med 52 %. |
| --- | --- |

(155)

Undersökningen visade att förbrukningen i unionen ökade med 9 % under skadeundersökningsperioden, medan unionsindustrins försäljningsvolym minskade med 14 % och marknadsandelen med 21 %. Samtidigt ökade den subventionerade importen från Indien kraftigt med 65 % och marknadsandelen för denna import ökade med 52 %.

| (156) | Förbrukningen i unionen ökade 2010 och under undersökningsperioden i linje med den allmänna ekonomiska återhämtningen. Emellertid uppvisade unionsindustrins försäljningsvolym endast en liten ökning 2010 (+ 3 %) och under undersökningsperioden (+ 4,7 %). Däremot visade undersökningen en årlig ökning för importen från Indien med 16 % 2010 och 10 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(156)

Förbrukningen i unionen ökade 2010 och under undersökningsperioden i linje med den allmänna ekonomiska återhämtningen. Emellertid uppvisade unionsindustrins försäljningsvolym endast en liten ökning 2010 (+ 3 %) och under undersökningsperioden (+ 4,7 %). Däremot visade undersökningen en årlig ökning för importen från Indien med 16 % 2010 och 10 % under undersökningsperioden.

| (157) | Den subventionerade importen från Indien utövade ett pristryck på unionsindustrin, särskilt 2009 när den ökade med 30 % jämfört med 2008 och marknadsandelen ökade med 6,6 procentenheter. Samma år minskade unionsindustrins försäljning med 20 %. |
| --- | --- |

(157)

Den subventionerade importen från Indien utövade ett pristryck på unionsindustrin, särskilt 2009 när den ökade med 30 % jämfört med 2008 och marknadsandelen ökade med 6,6 procentenheter. Samma år minskade unionsindustrins försäljning med 20 %.

| (158) | När det gäller pristrycket 2009 minskade de genomsnittliga priserna för importen från Indien med 21 % vilket tvingade unionsindustrin att sänka sina försäljningspriser med 36 %. Denna minskning var större än minskningen av kostnaderna. Denna situation ledde till en markant försämring av lönsamheten, som sjönk kraftigt 2009. |
| --- | --- |

(158)

När det gäller pristrycket 2009 minskade de genomsnittliga priserna för importen från Indien med 21 % vilket tvingade unionsindustrin att sänka sina försäljningspriser med 36 %. Denna minskning var större än minskningen av kostnaderna. Denna situation ledde till en markant försämring av lönsamheten, som sjönk kraftigt 2009.

| (159) | Priserna för importen från Indien minskade med totalt 9 % under skadeundersökningsperioden, och var hela tiden lägre än importpriserna from resten av världen och unionsindustrins försäljningspriser. |
| --- | --- |

(159)

Priserna för importen från Indien minskade med totalt 9 % under skadeundersökningsperioden, och var hela tiden lägre än importpriserna from resten av världen och unionsindustrins försäljningspriser.

| (160) | Mot bakgrund av det ovanstående dras slutsatsen att den kraftiga ökningen av den subventionerade importen från Indien till priser som konstant underskred unionsindustrins priser har haft en avgörande roll för den väsentliga skada som unionsindustrin lidit, vilken återspeglas i dess försämrade finansiella situation, dess kraftigt minskade försäljningsvolym och marknadsandel samt försämringen av så gott som alla skadeindikatorer. |
| --- | --- |

(160)

Mot bakgrund av det ovanstående dras slutsatsen att den kraftiga ökningen av den subventionerade importen från Indien till priser som konstant underskred unionsindustrins priser har haft en avgörande roll för den väsentliga skada som unionsindustrin lidit, vilken återspeglas i dess försämrade finansiella situation, dess kraftigt minskade försäljningsvolym och marknadsandel samt försämringen av så gott som alla skadeindikatorer.

6.3.   Verkningar av andra faktorer

6.3.1.   Import från övriga tredjeländer

Tabell 11

| | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Volym på importen från övriga tredjeländer (i ton) | 50 010 | 37 633 | 54 454 | 59 255 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 75 | 109 | 118 |
| Marknadsandel för importen från övriga tredjeländer | 41,5 % | 37,2 % | 44,5 % | 45,1 % |
| Index (2008 = 100) | 100 | 90 | 107 | 109 |
| Genomsnittligt pris på importen från övriga tredjeländer (i euro/ton) | 5 380 | 5 236 | 5 094 | 5 234 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 97 | 95 | 97 |
| Volym på importen från Malaysia (i ton) | 13 712 | 9 810 | 9 611 | 9 966 |
| Marknadsandel för importen från Malaysia | 11,4 % | 9,7 % | 7,9 % | 7,6 % |
| Genomsnittligt pris på importen från Malaysia (i euro/ton) | 4 203 | 2 963 | 3 324 | 3 633 |
| Volym på importen från Filippinerna (i ton) | 7 046 | 5 406 | 15 576 | 18 149 |
| Marknadsandel för importen från Filippinerna | 5,8 % | 5,3 % | 12,7 % | 13,8 % |
| Genomsnittligt pris på importen från Filippinerna (i euro/ton) | 4 645 | 3 474 | 3 714 | 3 912 |
| Volym på importen från Folkrepubliken Kina (i ton) | 2 332 | 2 452 | 3 217 | 3 288 |
| Marknadsandel för importen från Folkrepubliken Kina | 1,9 % | 2,4 % | 2,6 % | 2,5 % |
| Genomsnittligt pris på importen från Folkrepubliken Kina (i euro/ton) | 4 004 | 4 561 | 5 272 | 5 648 |
| Volym på importen från Taiwan (i ton) | 4 304 | 3 703 | 6 451 | 6 640 |
| Marknadsandel för importen från Taiwan | 3,6 % | 3,7 % | 5,3 % | 5,1 % |
| Genomsnittligt pris på importen från Taiwan (i euro/ton) | 5 092 | 4 719 | 4 755 | 4 943 |
| Källa: | Eurostat. |

2008

2009

2010

UP

Volym på importen från övriga tredjeländer (i ton)

50 010

37 633

54 454

59 255

Index (2008 = 100)

100

75

109

118

Marknadsandel för importen från övriga tredjeländer

41,5 %

37,2 %

44,5 %

45,1 %

Index (2008 = 100)

100

90

107

109

Genomsnittligt pris på importen från övriga tredjeländer (i euro/ton)

5 380

5 236

5 094

5 234

Index (2008 = 100)

100

97

95

97

Volym på importen från Malaysia (i ton)

13 712

9 810

9 611

9 966

Marknadsandel för importen från Malaysia

11,4 %

9,7 %

7,9 %

7,6 %

Genomsnittligt pris på importen från Malaysia (i euro/ton)

4 203

2 963

3 324

3 633

Volym på importen från Filippinerna (i ton)

7 046

5 406

15 576

18 149

Marknadsandel för importen från Filippinerna

5,8 %

5,3 %

12,7 %

13,8 %

Genomsnittligt pris på importen från Filippinerna (i euro/ton)

4 645

3 474

3 714

3 912

Volym på importen från Folkrepubliken Kina (i ton)

2 332

2 452

3 217

3 288

Marknadsandel för importen från Folkrepubliken Kina

1,9 %

2,4 %

2,6 %

2,5 %

Genomsnittligt pris på importen från Folkrepubliken Kina (i euro/ton)

4 004

4 561

5 272

5 648

Volym på importen från Taiwan (i ton)

4 304

3 703

6 451

6 640

Marknadsandel för importen från Taiwan

3,6 %

3,7 %

5,3 %

5,1 %

Genomsnittligt pris på importen från Taiwan (i euro/ton)

5 092

4 719

4 755

4 943

Källa:

Eurostat.

| (161) | Enligt uppgifter från Eurostat ökade volymen på importen till unionen av fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i övriga tredjeländer med 18 % under skadeundersökningsperioden. Samtidigt minskade de genomsnittliga importpriserna med omkring 3 % under skadeundersökningsperioden och marknadsandelen ökade med omkring 9 %. |
| --- | --- |

(161)

Enligt uppgifter från Eurostat ökade volymen på importen till unionen av fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i övriga tredjeländer med 18 % under skadeundersökningsperioden. Samtidigt minskade de genomsnittliga importpriserna med omkring 3 % under skadeundersökningsperioden och marknadsandelen ökade med omkring 9 %.

| (162) | Från och med den 19 november 2005 har antidumpningsåtgärder varit i kraft avseende import av fästanordningar av rostfritt stål och delar därav från Folkrepubliken Kina och Taiwan. Trots dessa åtgärder ökade importen från dessa länder markant under skadeundersökningsperioden, även om marknadsandelarna förblev ganska små och uppgick till 2,5 % respektive 5,1 % under undersökningsperioden. Två andra viktiga importkällor är Filippinerna och Malaysia. Importen från framför allt Filippinerna ökade markant under skadeundersökningsperioden, och marknadsandelen ökade från 5,8 % 2008 till 13,8 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(162)

Från och med den 19 november 2005 har antidumpningsåtgärder varit i kraft avseende import av fästanordningar av rostfritt stål och delar därav från Folkrepubliken Kina och Taiwan. Trots dessa åtgärder ökade importen från dessa länder markant under skadeundersökningsperioden, även om marknadsandelarna förblev ganska små och uppgick till 2,5 % respektive 5,1 % under undersökningsperioden. Två andra viktiga importkällor är Filippinerna och Malaysia. Importen från framför allt Filippinerna ökade markant under skadeundersökningsperioden, och marknadsandelen ökade från 5,8 % 2008 till 13,8 % under undersökningsperioden.

| (163) | När det gäller Malaysia var trenden visserligen nedåtgående under skadeundersökningsperioden, men marknadsandelen var ändå 7,6 % under undersökningsperioden. Importvolymen från Filippinerna ökade väsentligt under skadeundersökningsperioden. Såsom nämns nedan var emellertid det genomsnittliga importpriset mycket högre, nämligen ungefär 20 %, än det genomsnittliga priset på fästanordningar av rostfritt stål och delar därav från Indien. |
| --- | --- |

(163)

När det gäller Malaysia var trenden visserligen nedåtgående under skadeundersökningsperioden, men marknadsandelen var ändå 7,6 % under undersökningsperioden. Importvolymen från Filippinerna ökade väsentligt under skadeundersökningsperioden. Såsom nämns nedan var emellertid det genomsnittliga importpriset mycket högre, nämligen ungefär 20 %, än det genomsnittliga priset på fästanordningar av rostfritt stål och delar därav från Indien.

| (164) | När det gäller importpriserna var de genomsnittliga priserna på import från övriga tredjeländer ganska stabila under skadeundersökningsperioden och var hela tiden högre än unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser och de genomsnittliga priserna på import från Indien. |
| --- | --- |

(164)

När det gäller importpriserna var de genomsnittliga priserna på import från övriga tredjeländer ganska stabila under skadeundersökningsperioden och var hela tiden högre än unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser och de genomsnittliga priserna på import från Indien.

| (165) | Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att importen från övriga tredjeländer inte kunde bryta orsakssambandet mellan den subventionerade importen från Indien och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(165)

Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att importen från övriga tredjeländer inte kunde bryta orsakssambandet mellan den subventionerade importen från Indien och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

6.3.2.   Ekonomisk kris

| (166) | Den ekonomiska krisen förklarar delvis den minskade förbrukningen i unionen 2009. Det är emellertid anmärkningsvärt att volymen på importen från Indien ökade med 30 % 2009, trots att förbrukningen i unionen minskade med 16 %. |
| --- | --- |

(166)

Den ekonomiska krisen förklarar delvis den minskade förbrukningen i unionen 2009. Det är emellertid anmärkningsvärt att volymen på importen från Indien ökade med 30 % 2009, trots att förbrukningen i unionen minskade med 16 %.

| (167) | År 2010 och under undersökningsperioden ökade förbrukningen i unionen i linje med den allmänna ekonomiska återhämtningen. Unionsindustrins försäljningsvolym uppvisade emellertid endast en liten ökning, 3 % 2010 och 4,7 % under undersökningsperioden. Detta ska jämföras med den årliga ökningen av importen från Indien på 16 % respektive 10 %. |
| --- | --- |

(167)

År 2010 och under undersökningsperioden ökade förbrukningen i unionen i linje med den allmänna ekonomiska återhämtningen. Unionsindustrins försäljningsvolym uppvisade emellertid endast en liten ökning, 3 % 2010 och 4,7 % under undersökningsperioden. Detta ska jämföras med den årliga ökningen av importen från Indien på 16 % respektive 10 %.

| (168) | Under normala ekonomiska förhållanden och i avsaknad av ett kraftigt pristryck och ökade importnivåer från den subventionerade importen skulle unionsindustrin kanske ha haft vissa svårigheter att hantera den minskade förbrukningen och ökningen av de fasta kostnaderna per enhet till följd av nedgången i kapacitetsutnyttjandet. Den subventionerade importen intensifierade emellertid verkningarna av den ekonomiska nedgången, och inte ens under den allmänna ekonomiska återhämtningen klarade unionsindustrin av att återhämta sig och återvinna den marknadsandel som gått förlorad till importen från Indien. |
| --- | --- |

(168)

Under normala ekonomiska förhållanden och i avsaknad av ett kraftigt pristryck och ökade importnivåer från den subventionerade importen skulle unionsindustrin kanske ha haft vissa svårigheter att hantera den minskade förbrukningen och ökningen av de fasta kostnaderna per enhet till följd av nedgången i kapacitetsutnyttjandet. Den subventionerade importen intensifierade emellertid verkningarna av den ekonomiska nedgången, och inte ens under den allmänna ekonomiska återhämtningen klarade unionsindustrin av att återhämta sig och återvinna den marknadsandel som gått förlorad till importen från Indien.

| (169) | Även om den ekonomiska krisen 2008–2009 kan ha bidragit till unionsindustrins dåliga resultat, kan dess inverkan inte anses bryta orsakssambandet mellan den subventionerade importen och den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(169)

Även om den ekonomiska krisen 2008–2009 kan ha bidragit till unionsindustrins dåliga resultat, kan dess inverkan inte anses bryta orsakssambandet mellan den subventionerade importen och den skada som unionsindustrin lidit.

6.3.3.   Exportresultat för de unionstillverkare som ingick i urvalet

Tabell 12

| | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportförsäljning (i ton) | 967 | 689 | 933 | 884 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 71 | 97 | 91 |
| Försäljningspris per enhet (i euro) | 4 770 | 3 060 | 4 020 | 4 313 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 64 | 84 | 90 |

2008

2009

2010

UP

Exportförsäljning (i ton)

967

689

933

884

Index (2008 = 100)

100

71

97

91

Försäljningspris per enhet (i euro)

4 770

3 060

4 020

4 313

Index (2008 = 100)

100

64

84

90

| (170) | Under skadeundersökningsperioden minskade exportförsäljningen för de unionstillverkare som ingick i urvalet med 9 % medan de genomsnittliga exportpriserna gick ner med 10 %. Även om det inte kan uteslutas att den negativa trenden vad gäller exportresultatet kan ha haft en ytterligare negativ inverkan på unionsindustrin, anser kommissionen att denna inverkan, mot bakgrund av den låga exportvolymen i förhållande till försäljningen på unionsmarknaden, inte bryter orsakssambandet mellan den subventionerade importen och den konstaterade skadan. |
| --- | --- |

(170)

Under skadeundersökningsperioden minskade exportförsäljningen för de unionstillverkare som ingick i urvalet med 9 % medan de genomsnittliga exportpriserna gick ner med 10 %. Även om det inte kan uteslutas att den negativa trenden vad gäller exportresultatet kan ha haft en ytterligare negativ inverkan på unionsindustrin, anser kommissionen att denna inverkan, mot bakgrund av den låga exportvolymen i förhållande till försäljningen på unionsmarknaden, inte bryter orsakssambandet mellan den subventionerade importen och den konstaterade skadan.

6.4.   Slutsats om orsakssambandet

| (171) | Den ovanstående analysen visar att volymen och marknadsandelen för den subventionerade lågprisimporten från Indien ökade kraftigt under skadeundersökningsperioden. Det har dessutom konstaterats att denna import konstant underskred de priser som unionsindustrin tog ut på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(171)

Den ovanstående analysen visar att volymen och marknadsandelen för den subventionerade lågprisimporten från Indien ökade kraftigt under skadeundersökningsperioden. Det har dessutom konstaterats att denna import konstant underskred de priser som unionsindustrin tog ut på unionsmarknaden.

| (172) | Ökningen av volymen och marknadsandelen för den subventionerade importen från Indien var kontinuerlig, också under 2009 när förbrukningen i unionen minskade med 16 %, och sammanföll med den negativa utvecklingen för unionsindustrins marknadsandel under samma period. |
| --- | --- |

(172)

Ökningen av volymen och marknadsandelen för den subventionerade importen från Indien var kontinuerlig, också under 2009 när förbrukningen i unionen minskade med 16 %, och sammanföll med den negativa utvecklingen för unionsindustrins marknadsandel under samma period.

| (173) | Från och med 2008, i ett läge med ekonomisk nedgång och en kraftigt minskad förbrukning i unionen, lyckades de indiska exporterande tillverkarna markant öka sin marknadsandel. Detta sammanföll med en negativ utveckling av unionsindustrins marknadsandel och en kraftig minskning av lönsamheten och andra ekonomiska indikatorer. Den kraftiga ökningen av den subventionerade lågprisimporten från Indien under skadeundersökningsperioden, till priser som konstant underskred unionsindustrins priser, hade en övergripande negativ inverkan på unionsindustrins ekonomiska situation. Även om situationen förbättrades något närmare undersökningsperioden, förmådde unionsindustrin inte återvinna sin förlorade marknadsandel och lönsamheten förblev negativ. |
| --- | --- |

(173)

Från och med 2008, i ett läge med ekonomisk nedgång och en kraftigt minskad förbrukning i unionen, lyckades de indiska exporterande tillverkarna markant öka sin marknadsandel. Detta sammanföll med en negativ utveckling av unionsindustrins marknadsandel och en kraftig minskning av lönsamheten och andra ekonomiska indikatorer. Den kraftiga ökningen av den subventionerade lågprisimporten från Indien under skadeundersökningsperioden, till priser som konstant underskred unionsindustrins priser, hade en övergripande negativ inverkan på unionsindustrins ekonomiska situation. Även om situationen förbättrades något närmare undersökningsperioden, förmådde unionsindustrin inte återvinna sin förlorade marknadsandel och lönsamheten förblev negativ.

| (174) | Analysen av övriga kända faktorer som kunde ha vållat unionsindustrin skada, däribland den ekonomiska krisen, visade att dessa faktorer inte bryter det orsakssamband som fastställts mellan den subventionerade importen från Indien och den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(174)

Analysen av övriga kända faktorer som kunde ha vållat unionsindustrin skada, däribland den ekonomiska krisen, visade att dessa faktorer inte bryter det orsakssamband som fastställts mellan den subventionerade importen från Indien och den skada som unionsindustrin lidit.

| (175) | Mot bakgrund av det ovanstående dras preliminärt slutsatsen att den subventionerade importen från Indien har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 8.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(175)

Mot bakgrund av det ovanstående dras preliminärt slutsatsen att den subventionerade importen från Indien har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 8.5 i grundförordningen.

7.   UNIONENS INTRESSE

7.1.   Inledande anmärkning

| (176) | I enlighet med artikel 31 i grundförordningen granskade kommissionen huruvida det fanns tvingande skäl att, trots slutsatsen om skadevållande subventioner, dra slutsatsen att det i detta särskilda fall inte ligger i unionens intresse att införa åtgärder. Analysen av unionens intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, däribland unionsindustrin, importörerna och användarna av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(176)

I enlighet med artikel 31 i grundförordningen granskade kommissionen huruvida det fanns tvingande skäl att, trots slutsatsen om skadevållande subventioner, dra slutsatsen att det i detta särskilda fall inte ligger i unionens intresse att införa åtgärder. Analysen av unionens intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, däribland unionsindustrin, importörerna och användarna av den berörda produkten.

7.2.   Unionsindustrins intresse

| (177) | Unionsindustrin har lidit väsentlig skada till följd av den subventionerade importen från Indien. Det erinras om att de flesta skadeindikatorer uppvisade en negativ trend under skadeundersökningsperioden. Om åtgärder inte införs förefaller en ytterligare försämring av unionsindustrins situation oundviklig. |
| --- | --- |

(177)

Unionsindustrin har lidit väsentlig skada till följd av den subventionerade importen från Indien. Det erinras om att de flesta skadeindikatorer uppvisade en negativ trend under skadeundersökningsperioden. Om åtgärder inte införs förefaller en ytterligare försämring av unionsindustrins situation oundviklig.

| (178) | Införandet av provisoriska utjämningstullar förväntas leda till att effektiva handelsvillkor återställs på unionsmarknaden och att priset på den berörda produkten kommer att spegla kostnaderna för de olika komponenterna och marknadsvillkoren. Införandet av provisoriska åtgärder kan också förväntas göra det möjligt för unionsindustrin att åtminstone delvis återvinna de marknadsandelar som den förlorade under skadeundersökningsperioden, med en ytterligare positiv inverkan på den ekonomiska situationen och lönsamheten. |
| --- | --- |

(178)

Införandet av provisoriska utjämningstullar förväntas leda till att effektiva handelsvillkor återställs på unionsmarknaden och att priset på den berörda produkten kommer att spegla kostnaderna för de olika komponenterna och marknadsvillkoren. Införandet av provisoriska åtgärder kan också förväntas göra det möjligt för unionsindustrin att åtminstone delvis återvinna de marknadsandelar som den förlorade under skadeundersökningsperioden, med en ytterligare positiv inverkan på den ekonomiska situationen och lönsamheten.

| (179) | Om inga åtgärder införs finns det risk för att unionsindustrin förlorar ytterligare marknadsandelar och fortsätter att göra förlust. Detta skulle vara ohållbart på medellång till lång sikt. Med tanke på de förluster som har orsakats och de stora investeringar som gjordes i produktionen i början av skadeundersökningsperioden skulle vissa unionstillverkare sannolikt inte kunna täcka kostnaderna för sina investeringar om åtgärder inte införs. Dessutom kommer införandet av utjämningsåtgärder att bidra till att upprätthålla sysselsättningen, som gick ner under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(179)

Om inga åtgärder införs finns det risk för att unionsindustrin förlorar ytterligare marknadsandelar och fortsätter att göra förlust. Detta skulle vara ohållbart på medellång till lång sikt. Med tanke på de förluster som har orsakats och de stora investeringar som gjordes i produktionen i början av skadeundersökningsperioden skulle vissa unionstillverkare sannolikt inte kunna täcka kostnaderna för sina investeringar om åtgärder inte införs. Dessutom kommer införandet av utjämningsåtgärder att bidra till att upprätthålla sysselsättningen, som gick ner under hela skadeundersökningsperioden.

| (180) | Därför dras preliminärt slutsatsen att det ligger i unionsindustrins intresse att utjämningstullar införs. |
| --- | --- |

(180)

Därför dras preliminärt slutsatsen att det ligger i unionsindustrins intresse att utjämningstullar införs.

7.3.   Användarnas och importörernas intresse

| (181) | Det fanns inga samarbetsvilliga användare i denna undersökning. Kommissionen kontaktade 20 användare, men ingen av dem svarade på de frågeformulär som sändes till dem. När det gäller importörer sändes frågeformulär till två icke-närstående importörer som hade sagt sig vara samarbetsvilliga, men inget svar inkom från dem. |
| --- | --- |

(181)

Det fanns inga samarbetsvilliga användare i denna undersökning. Kommissionen kontaktade 20 användare, men ingen av dem svarade på de frågeformulär som sändes till dem. När det gäller importörer sändes frågeformulär till två icke-närstående importörer som hade sagt sig vara samarbetsvilliga, men inget svar inkom från dem.

| (182) | Det erinras om att även vid tidigare undersökningar avseende samma produkt har samarbetsviljan från användarna varit mycket begränsad (5). I den nyligen genomförda översynen vid giltighetstidens utgång av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Kina och Taiwan kontaktades samma användare, men ingen av dem var samarbetsvillig i den undersökningen heller. |
| --- | --- |

(182)

Det erinras om att även vid tidigare undersökningar avseende samma produkt har samarbetsviljan från användarna varit mycket begränsad (5). I den nyligen genomförda översynen vid giltighetstidens utgång av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Kina och Taiwan kontaktades samma användare, men ingen av dem var samarbetsvillig i den undersökningen heller.

| (183) | Enligt klagomålet skulle inverkan på användarna vara försumbar, om åtgärder infördes avseende import av fästanordningar av rostfritt stål och delar därav från Indien, eftersom fästanordningar av rostfritt stål och delar därav endast utgör en bråkdel av deras totala kostnad. I klagomålet gjordes en uppskattning av kostnadsandelen för fästanordningar av rostfritt stål och delar därav vid tillverkningen av en bil och en tvättmaskin/diskmaskin. I båda fallen drogs slutsatsen att fästanordningar av rostfritt stål och delar därav står för en försumbar andel av den totala kostnaden vid tillverkningen av dessa produkter. |
| --- | --- |

(183)

Enligt klagomålet skulle inverkan på användarna vara försumbar, om åtgärder infördes avseende import av fästanordningar av rostfritt stål och delar därav från Indien, eftersom fästanordningar av rostfritt stål och delar därav endast utgör en bråkdel av deras totala kostnad. I klagomålet gjordes en uppskattning av kostnadsandelen för fästanordningar av rostfritt stål och delar därav vid tillverkningen av en bil och en tvättmaskin/diskmaskin. I båda fallen drogs slutsatsen att fästanordningar av rostfritt stål och delar därav står för en försumbar andel av den totala kostnaden vid tillverkningen av dessa produkter.

| (184) | Mot bakgrund av unionsindustrins låga kapacitetsutnyttjande (46 % under undersökningsperioden) finns det ingen risk för brist på den berörda produkten på marknaden, om åtgärder skulle införas på import från Indien. Vidare finns det för den berörda produkten andra leveranskällor, såsom import av fästanordningar av rostfritt stål och delar därav från andra länder som inte omfattas av några åtgärder. |
| --- | --- |

(184)

Mot bakgrund av unionsindustrins låga kapacitetsutnyttjande (46 % under undersökningsperioden) finns det ingen risk för brist på den berörda produkten på marknaden, om åtgärder skulle införas på import från Indien. Vidare finns det för den berörda produkten andra leveranskällor, såsom import av fästanordningar av rostfritt stål och delar därav från andra länder som inte omfattas av några åtgärder.

| (185) | Slutligen är de åtgärder som föreslås moderata och det är därför sannolikt att importen från Indien till unionsmarknaden kommer att fortsätta, men till rättvisa priser. |
| --- | --- |

(185)

Slutligen är de åtgärder som föreslås moderata och det är därför sannolikt att importen från Indien till unionsmarknaden kommer att fortsätta, men till rättvisa priser.

7.4.   Slutsatser om unionens intresse

| (186) | Mot bakgrund av det ovanstående dras preliminärt slutsatsen att det på grundval av de tillgängliga uppgifterna om unionens intresse inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av provisoriska åtgärder mot import av den berörda produkten med ursprung i Indien. |
| --- | --- |

(186)

Mot bakgrund av det ovanstående dras preliminärt slutsatsen att det på grundval av de tillgängliga uppgifterna om unionens intresse inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av provisoriska åtgärder mot import av den berörda produkten med ursprung i Indien.

8.   PROVISORISKA UTJÄMNINGSÅTGÄRDER

8.1.   Nivå för undanröjande av skada

| (187) | Mot bakgrund av slutsatserna om subventionering, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska utjämningsåtgärder införas för att förhindra att subventionerad import vållar unionsindustrin ytterligare skada. |
| --- | --- |

(187)

Mot bakgrund av slutsatserna om subventionering, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska utjämningsåtgärder införas för att förhindra att subventionerad import vållar unionsindustrin ytterligare skada.

| (188) | Vid fastställandet av nivån på tullen måste hänsyn tas till de subventionsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit, utan att den konstaterade subventionsmarginalen överskrids. |
| --- | --- |

(188)

Vid fastställandet av nivån på tullen måste hänsyn tas till de subventionsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit, utan att den konstaterade subventionsmarginalen överskrids.

| (189) | Vid beräkningen av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande subventioneringen, ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina tillverkningskostnader och uppnå en vinst före skatt som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i unionen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon subventionerad import. Den vinst som skulle kunna uppnås om det inte förekom någon subventionerad import borde beräknas på den genomsnittliga vinsten på omsättningen före skatt som de unionstillverkare som ingick i urvalet uppnådde 2007, dvs. före skadeundersökningsperioden när industrin fortfarande var lönsam. Det anses därför att en vinstmarginal på 7 % av omsättningen skulle kunna vara en lämplig miniminivå som unionsindustrin kunde ha förväntats uppnå om det inte hade förekommit någon skadevållande subventionering. |
| --- | --- |

(189)

Vid beräkningen av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande subventioneringen, ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina tillverkningskostnader och uppnå en vinst före skatt som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i unionen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon subventionerad import. Den vinst som skulle kunna uppnås om det inte förekom någon subventionerad import borde beräknas på den genomsnittliga vinsten på omsättningen före skatt som de unionstillverkare som ingick i urvalet uppnådde 2007, dvs. före skadeundersökningsperioden när industrin fortfarande var lönsam. Det anses därför att en vinstmarginal på 7 % av omsättningen skulle kunna vara en lämplig miniminivå som unionsindustrin kunde ha förväntats uppnå om det inte hade förekommit någon skadevållande subventionering.

| (190) | På denna grundval beräknades ett icke-skadevållande pris för unionsindustrins likadana produkt. Det icke-skadevållande priset erhölls genom att justera det försäljningspris som användes av unionstillverkarna i urvalet med den faktiska vinst/förlust som gjorts under undersökningsperioden och lägga till den ovan nämnda vinstmarginalen. |
| --- | --- |

(190)

På denna grundval beräknades ett icke-skadevållande pris för unionsindustrins likadana produkt. Det icke-skadevållande priset erhölls genom att justera det försäljningspris som användes av unionstillverkarna i urvalet med den faktiska vinst/förlust som gjorts under undersökningsperioden och lägga till den ovan nämnda vinstmarginalen.

| (191) | Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Indien, som fastställts vid beräkningen av prisunderskridandet, och det icke-skadevållande priset för den produkt som unionsindustrin sålde på unionsmarknaden under undersökningsperioden. Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det genomsnittliga totala importvärdet cif. |
| --- | --- |

(191)

Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Indien, som fastställts vid beräkningen av prisunderskridandet, och det icke-skadevållande priset för den produkt som unionsindustrin sålde på unionsmarknaden under undersökningsperioden. Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det genomsnittliga totala importvärdet cif.

8.2.   Provisoriska åtgärder

| (192) | Mot denna bakgrund anser kommissionen att provisoriska utjämningsåtgärder bör införas på import med ursprung i Indien och att dessa, i enlighet med artikel 12.1 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå som motsvarar de lägre av subventions- och skademarginalerna. |
| --- | --- |

(192)

Mot denna bakgrund anser kommissionen att provisoriska utjämningsåtgärder bör införas på import med ursprung i Indien och att dessa, i enlighet med artikel 12.1 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå som motsvarar de lägre av subventions- och skademarginalerna.

| (193) | På grundval av ovanstående har utjämningstullarnas storlek fastställts genom att marginalerna för undanröjande av skada jämförts med subventionsmarginalerna. De föreslagna utjämningstullsatserna blir då följande:








  Företag | Subventionsmarginal | Skademarginal | Provisorisk utjämningstullsats |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Agarwal Fastners Pvt. Ltd. | 11,7 % | 20,9 % | 11,7 % |
| Raajratna Ventures Ltd. | 13,0 % | 13,7 % | 13,0 % |
| Viraj Profiles Limited | 3,2 % | 27,7 % | 3,2 % |
| Samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet | 13,6 % | 17,3 % | 13,6 % |
| Alla övriga företag | 16,5 % | 20,9 % | 16,5 % |

(193)

På grundval av ovanstående har utjämningstullarnas storlek fastställts genom att marginalerna för undanröjande av skada jämförts med subventionsmarginalerna. De föreslagna utjämningstullsatserna blir då följande:

Företag

Subventionsmarginal

Skademarginal

Provisorisk utjämningstullsats

Agarwal Fastners Pvt. Ltd.

11,7 %

20,9 %

11,7 %

Raajratna Ventures Ltd.

13,0 %

13,7 %

13,0 %

Viraj Profiles Limited

3,2 %

27,7 %

3,2 %

Samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet

13,6 %

17,3 %

13,6 %

Alla övriga företag

16,5 %

20,9 %

16,5 %

| (194) | Storleken på de individuella företagsspecifika utjämningstullar som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten i den aktuella undersökningen. De återspeglar således den situation som i denna undersökning befunnits föreligga för dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller för ”alla övriga företag”) gäller alltså enbart för import av produkter med ursprung i Indien som tillverkats av de företag, dvs. de specifika rättsliga enheter, som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte specifikt omnämns i artikeldelen av denna förordning, däribland enheter som är närstående till dem som specifikt omnämns, kan inte dra nytta av dessa tullsatser och ska omfattas av den tullsats som gäller ”alla övriga företag”. |
| --- | --- |

(194)

Storleken på de individuella företagsspecifika utjämningstullar som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten i den aktuella undersökningen. De återspeglar således den situation som i denna undersökning befunnits föreligga för dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller för ”alla övriga företag”) gäller alltså enbart för import av produkter med ursprung i Indien som tillverkats av de företag, dvs. de specifika rättsliga enheter, som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte specifikt omnämns i artikeldelen av denna förordning, däribland enheter som är närstående till dem som specifikt omnämns, kan inte dra nytta av dessa tullsatser och ska omfattas av den tullsats som gäller ”alla övriga företag”.

| (195) | Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika utjämningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya produktions- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (6) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de eventuella ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, försäljning på hemmamarknaden och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser. |
| --- | --- |

(195)

Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika utjämningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya produktions- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (6) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de eventuella ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, försäljning på hemmamarknaden och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.

9.   MEDDELANDE OM UNDERSÖKNINGSRESULTATEN

| (196) | Samtliga berörda parter kommer att underrättas om ovanstående preliminära undersökningsresultat, och de kommer att uppmanas att skriftligen lämna in sina synpunkter och begära att bli hörda. Deras kommentarer kommer att analyseras och, om det är motiverat, beaktas innan några slutgiltiga avgöranden träffas. Det bör också påpekas att alla undersökningsresultat i denna förordning rörande införandet av utjämningstullar är preliminära och kan komma att behöva omprövas inför ett slutgiltigt avgörande. |
| --- | --- |

(196)

Samtliga berörda parter kommer att underrättas om ovanstående preliminära undersökningsresultat, och de kommer att uppmanas att skriftligen lämna in sina synpunkter och begära att bli hörda. Deras kommentarer kommer att analyseras och, om det är motiverat, beaktas innan några slutgiltiga avgöranden träffas. Det bör också påpekas att alla undersökningsresultat i denna förordning rörande införandet av utjämningstullar är preliminära och kan komma att behöva omprövas inför ett slutgiltigt avgörande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En provisorisk utjämningstull införs härmed på import av fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Indien som för närvarande klassificeras enligt KN-numren 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 och 7318 15 70.

2.   Följande provisoriska utjämningstullsats ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, på den produkt som anges i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

| Företag | Tullsats (%) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Thane, Maharashtra | 11,7 | B266 |
| Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat | 13,0 | B267 |
| Viraj Profiles Limited, Boisar, Thane, Maharashtra | 3,2 | B268 |
| Företag som förtecknas i bilagan | 13,6 | B269 |
| Alla övriga företag | 16,5 | B999 |

Företag

Tullsats (%)

Taric-tilläggsnummer

Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Thane, Maharashtra

11,7

B266

Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat

13,0

B267

Viraj Profiles Limited, Boisar, Thane, Maharashtra

3,2

B268

Företag som förtecknas i bilagan

13,6

B269

Alla övriga företag

16,5

B999

3.   Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhet som motsvarar nivån på den provisoriska tullen.

4.   Om inte annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

5.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 30 i rådets förordning (EG) nr 597/2009, får berörda parter begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för antagandet av denna förordning, lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda av kommissionen inom en månad efter det att denna förordning har trätt i kraft.

6.   I enlighet med artikel 31.4 i rådets förordning (EG) nr 597/2009 får berörda parter inom en månad efter det att denna förordning har trätt i kraft yttra sig om dess tillämpning.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 i denna förordning ska tillämpas i fyra månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 9 februari 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 188, 18.7.2009, s. 93.

1

(2)  EUT C 142, 13.5.2011, s. 36 och titel ändrad genom rättelse (2011/C 199/08) i EUT C 199, 7.7.2011, s. 13.

2

(3)  EUT C 142, 13.5.2011, s. 30 och titel ändrad genom rättelse (2011/C 199/08) i EUT C 199, 7.7.2011, s. 13.

3

(4)  EUT L 5, 7.1.2012, s. 1.

4

(5)  EUT L 5, 7.1.2012, s. 1.

5

(6)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgien.

6

---

BILAGA

Indiska samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet

Taric-tilläggsnummer B269

| Företagets namn | Ort |
| --- | --- |
| Kundan Industries Ltd. | Mumbai |
| Lakshmi Precision Screws Ltd. | Rohtak |

Företagets namn

Ort

Kundan Industries Ltd.

Mumbai

Lakshmi Precision Screws Ltd.

Rohtak

---

| 11.2.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 38/29 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 38/29

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 116/2012

av den 9 februari 2012

om ändring av rådets förordning (EG) nr 872/2004 om ytterligare restriktiva åtgärder mot Liberia

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 872/2004 om ytterligare restriktiva åtgärder mot Liberia (1), särskilt artikel 11 a och 11 b, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga I till rådets förordning (EG) nr 872/2004 anges de fysiska och juridiska personer, organ och enheter som omfattas av frysningen av tillgångar (tidigare även kallat penningmedel) och ekonomiska resurser enligt den förordningen. I bilaga II till förordning (EG) nr 872/2004 anges de behöriga myndigheter som tilldelats särskilda uppgifter som rör tillämpningen av den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga I till rådets förordning (EG) nr 872/2004 anges de fysiska och juridiska personer, organ och enheter som omfattas av frysningen av tillgångar (tidigare även kallat penningmedel) och ekonomiska resurser enligt den förordningen. I bilaga II till förordning (EG) nr 872/2004 anges de behöriga myndigheter som tilldelats särskilda uppgifter som rör tillämpningen av den förordningen.

| (2) | Den 23 december 2011 beslutade Förenta nationernas säkerhetsråds sanktionskommitté genom beslut nr SC/10510 att ändra förteckningen över de personer, grupper och enheter för vilka frysningen av tillgångar och ekonomiska resurser bör gälla. Bilaga I bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(2)

Den 23 december 2011 beslutade Förenta nationernas säkerhetsråds sanktionskommitté genom beslut nr SC/10510 att ändra förteckningen över de personer, grupper och enheter för vilka frysningen av tillgångar och ekonomiska resurser bör gälla. Bilaga I bör därför ändras i enlighet med detta.

| (3) | Bilaga II till förordning (EG) nr 872/2004 bör också uppdateras på grundval av de uppgifter som senast kommit in från medlemsstaterna när det gäller fastställandet av behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

(3)

Bilaga II till förordning (EG) nr 872/2004 bör också uppdateras på grundval av de uppgifter som senast kommit in från medlemsstaterna när det gäller fastställandet av behöriga myndigheter.

| (4) | Bilagorna I och II till förordning (EG) nr 872/2004 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Bilagorna I och II till förordning (EG) nr 872/2004 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till rådets förordning (EG) nr 872/2004 ska ändras i enlighet med bilaga I till den här förordningen.

Artikel 2

Bilaga II till förordning (EG) nr 872/2004 ska ersättas med bilaga II till den här förordningen.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 9 februari 2012.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Chef för tjänsten för utrikespolitiska instrument

---

(1)  EUT L 162, 30.4.2004, s. 32.

1

---

BILAGA I

Bilaga I till förordning (EG) nr 872/2004 ska ändras på följande sätt:

| (1) | ”Cyril Allen. Född den 26 juli 1952. Övriga upplysningar: F.d. partiordförande för National Patriotic Party. ” ska ersättas med följande:
  ”Cyril A. Allen. Född den 26 juli 1952. Övriga upplysningar: f.d. partiordförande för National Patriotic Party”. |
| --- | --- |

(1)

”Cyril Allen. Född den 26 juli 1952. Övriga upplysningar: F.d. partiordförande för National Patriotic Party. ” ska ersättas med följande:

”Cyril A. Allen. Född den 26 juli 1952. Övriga upplysningar: f.d. partiordförande för National Patriotic Party”.

| (2) | ”Myrtle Gibson. Född den 3 november 1952. Övriga upplysningar: F.d. senator och rådgivare till Liberias f.d. president Charles Taylor.” ska ersättas med följande:
  ”Myrtle Francelle Gibson. Född den 3 november 1952. Övriga upplysningar: f.d. senator, rådgivare till Liberias f.d. president Charles Taylor.” |
| --- | --- |

(2)

”Myrtle Gibson. Född den 3 november 1952. Övriga upplysningar: F.d. senator och rådgivare till Liberias f.d. president Charles Taylor.” ska ersättas med följande:

”Myrtle Francelle Gibson. Född den 3 november 1952. Övriga upplysningar: f.d. senator, rådgivare till Liberias f.d. president Charles Taylor.”

| (3) | ”Mohamed Ahmad Salame (alias a) Mohamed Ahmad Salami, b) Ameri Al Jawad, c) Jawad Al Ameri, d) Moustapha Salami, e) Moustapha ASalami). Född a) den 22 september 1961, (b) den 18 oktober 1963 i Abengourou, Elfenbenskusten. Libanesisk medborgare. Pass nr: a) Vanligt libanesiskt pass nr 1622263 (giltigt 24.4.2001–23.4.2006), b) Togolesiskt diplomatpass nr 004296/00409/00 (giltigt 21.8.2002–23.8.2007), c) Liberiskt diplomatpass nr 000275 (giltigt 11.1.1998–10.1.2000), d) Liberiskt diplomatpass nr 002414 (giltigt 20.6.2001–19.6.2003, i namnet Ameri Al Jawad, född den 18 oktober1963 i Ganta, Nimba County), e) Liberiskt diplomatpass nr D/001217, f) Liberiskt diplomatpass nr Diplomatic-2781. Övriga upplysningar: a) Ivorianskt pass (inga uppgifter finns tillgängliga), b) Ägare till Mohamed and Company Logging Company. Dag som avses i artikel 6 b: 23 juni 2004.” ska ersättas med följande:
  ”Mohamed Ahmad Salame (alias a) Mohamed Ahmad Salami, b) Ameri Al Jawad, c) Jawad Al Ameri, d) Moustapha Salami, e) Moustapha A Salami). Född den a) 22 september 1961, b) 18 oktober 1963 i a) Abengourou, Elfenbenskusten, b) Ganta, Nimba County, Liberia. Libanesisk medborgare. Pass nr: a) 2210697 (libanesiskt pass, giltigt 14.12.2010–14.12.2011), b) 1622263 (vanligt libanesiskt pass, giltigt 24.4.2001–23.4.2006), c) 004296/00409/00 (togolesiskt diplomatpass, giltigt 21.8.2002–23.8.2007), d) 000275 liberiskt diplomatpass, giltigt 11.1.1998– 10.1.2000), e) 002414 (liberiskt diplomatpass, giltigt 20.6.2001–9.6.2003), f) D/001217 (liberiskt diplomatpass), g) Diplomatic-2781 (liberiskt diplomatpass). Övriga upplysningar: a) ivorianskt pass, inga uppgifter finns tillgängliga, b) ägare till Mohamed and Company Logging Company. Dag som avses i artikel 6 b: 23 juni 2004.” |
| --- | --- |

(3)

”Mohamed Ahmad Salame (alias a) Mohamed Ahmad Salami, b) Ameri Al Jawad, c) Jawad Al Ameri, d) Moustapha Salami, e) Moustapha ASalami). Född a) den 22 september 1961, (b) den 18 oktober 1963 i Abengourou, Elfenbenskusten. Libanesisk medborgare. Pass nr: a) Vanligt libanesiskt pass nr 1622263 (giltigt 24.4.2001–23.4.2006), b) Togolesiskt diplomatpass nr 004296/00409/00 (giltigt 21.8.2002–23.8.2007), c) Liberiskt diplomatpass nr 000275 (giltigt 11.1.1998–10.1.2000), d) Liberiskt diplomatpass nr 002414 (giltigt 20.6.2001–19.6.2003, i namnet Ameri Al Jawad, född den 18 oktober1963 i Ganta, Nimba County), e) Liberiskt diplomatpass nr D/001217, f) Liberiskt diplomatpass nr Diplomatic-2781. Övriga upplysningar: a) Ivorianskt pass (inga uppgifter finns tillgängliga), b) Ägare till Mohamed and Company Logging Company. Dag som avses i artikel 6 b: 23 juni 2004.” ska ersättas med följande:

”Mohamed Ahmad Salame (alias a) Mohamed Ahmad Salami, b) Ameri Al Jawad, c) Jawad Al Ameri, d) Moustapha Salami, e) Moustapha A Salami). Född den a) 22 september 1961, b) 18 oktober 1963 i a) Abengourou, Elfenbenskusten, b) Ganta, Nimba County, Liberia. Libanesisk medborgare. Pass nr: a) 2210697 (libanesiskt pass, giltigt 14.12.2010–14.12.2011), b) 1622263 (vanligt libanesiskt pass, giltigt 24.4.2001–23.4.2006), c) 004296/00409/00 (togolesiskt diplomatpass, giltigt 21.8.2002–23.8.2007), d) 000275 liberiskt diplomatpass, giltigt 11.1.1998– 10.1.2000), e) 002414 (liberiskt diplomatpass, giltigt 20.6.2001–9.6.2003), f) D/001217 (liberiskt diplomatpass), g) Diplomatic-2781 (liberiskt diplomatpass). Övriga upplysningar: a) ivorianskt pass, inga uppgifter finns tillgängliga, b) ägare till Mohamed and Company Logging Company. Dag som avses i artikel 6 b: 23 juni 2004.”

| (4) | ”Edwin M., Snowe jr. Adress: Elwa Road, Monrovia, Liberia. Född den 11 februari 1970 i Mano River, Grand Cape Mount, Liberia. Liberisk medborgare. Pass nr: a) OR/0056672-01, b) D/005072, c) D005640 (diplomatpass), d) D-00172 (ECOWAS-DPL-pass, giltigt 7.8.2008–6.7.2010). Övriga upplysningar: verkställande direktör för Liberian Petroleum and Refining Corporation (LPRC). Datum som avses i artikel 6 b: 10 september 2004.” ska ersättas med följande:
  ”Edwin M., Snowe jr. Adress: Elwa Road, Monrovia, Liberia. Född den 11 februari 1970 i Mano River, Grand Cape Mount, Liberia. Liberisk medborgare. Pass nr: a) OR/0056672-01, b) D/005072, c) D005640 (diplomatpass), d) D-00172 (ECOWAS-DPL-pass, giltigt 7.8.2008–6.7.2010). Övriga upplysningar: representant, liberiska representanthuset. verkställande direktör för Liberian Petroleum and Refining Corporation (LPRC). Dag som avses i artikel 6 b: 10 september 2004.” |
| --- | --- |

(4)

”Edwin M., Snowe jr. Adress: Elwa Road, Monrovia, Liberia. Född den 11 februari 1970 i Mano River, Grand Cape Mount, Liberia. Liberisk medborgare. Pass nr: a) OR/0056672-01, b) D/005072, c) D005640 (diplomatpass), d) D-00172 (ECOWAS-DPL-pass, giltigt 7.8.2008–6.7.2010). Övriga upplysningar: verkställande direktör för Liberian Petroleum and Refining Corporation (LPRC). Datum som avses i artikel 6 b: 10 september 2004.” ska ersättas med följande:

”Edwin M., Snowe jr. Adress: Elwa Road, Monrovia, Liberia. Född den 11 februari 1970 i Mano River, Grand Cape Mount, Liberia. Liberisk medborgare. Pass nr: a) OR/0056672-01, b) D/005072, c) D005640 (diplomatpass), d) D-00172 (ECOWAS-DPL-pass, giltigt 7.8.2008–6.7.2010). Övriga upplysningar: representant, liberiska representanthuset. verkställande direktör för Liberian Petroleum and Refining Corporation (LPRC). Dag som avses i artikel 6 b: 10 september 2004.”

| (5) | ”Tupee Enid Taylor. Född den a) 17 december 1960, b) 17 december 1962. Liberiskt diplomatpass nr D/002216. Övriga upplysningar: F.d. hustru till f.d. president Charles Taylor. ” ska ersättas med följande:
  ”Tupee Enid Taylor. Född den a) 17 december1960, b) 17 december 1962. Pass nr: a) L014670 (liberiskt pass, giltigt 28.12.2009–28.12.2014) b) D/002216 (liberiskt diplomatpass, giltigt 17.10.2007–17.10.2009). Övriga upplysningar: f.d. hustru till f.d. president Charles Taylor.” |
| --- | --- |

(5)

”Tupee Enid Taylor. Född den a) 17 december 1960, b) 17 december 1962. Liberiskt diplomatpass nr D/002216. Övriga upplysningar: F.d. hustru till f.d. president Charles Taylor. ” ska ersättas med följande:

”Tupee Enid Taylor. Född den a) 17 december1960, b) 17 december 1962. Pass nr: a) L014670 (liberiskt pass, giltigt 28.12.2009–28.12.2014) b) D/002216 (liberiskt diplomatpass, giltigt 17.10.2007–17.10.2009). Övriga upplysningar: f.d. hustru till f.d. president Charles Taylor.”

---

BILAGA II

Webbplatser för information om de behöriga myndigheter som avses i artiklarna 3.1, 3.2, 4e, 5, 7, 8.1a, 8.1b och 8.2 samt adress för anmälningar till Europeiska kommissionen

BELGIEN

http://www.diplomatie.be/eusanctions

BULGARIEN

http://www.mfa.government.bg

TJECKIEN

http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce

DANMARK

http://www.um.dk/da/menu/Udenrigspolitik/FredSikkerhedOgInternationalRetsorden/Sanktioner/

TYSKLAND

http://www.bmwi.de/BMWi/Navigation/Aussenwirtschaft/Aussenwirtschaftsrecht/embargos.html

ESTLAND

http://www.vm.ee/est/kat_622/

IRLAND

http://www.dfa.ie/home/index.aspx?id=28519

GREKLAND

http://www1.mfa.gr/en/foreign-policy/global-issues/international-sanctions.html

SPANIEN

http://www.maec.es/es/MenuPpal/Asuntos/Sanciones%20Internacionales/Paginas/Sanciones_%20Internacionales.aspx

FRANKRIKE

http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/

ITALIEN

http://www.esteri.it/UE/deroghe.html

CYPERN

http://www.mfa.gov.cy/sanctions

LETTLAND

http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539

LITAUEN

http://www.urm.lt

LUXEMBURG

http://www.mae.lu/sanctions

UNGERN

http://www.kormany.hu/download/5/35/50000/ENSZBT-ET-szankcios-tajekoztato.pdf

MALT'A

http://www.doi.gov.mt/EN/bodies/boards/sanctions_monitoring.asp

NEDERLÄNDERNA

http://www.minbuza.nl/sancties

ÖSTERRIKE

http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version=

POLEN

http://www.msz.gov.pl

PORTUGAL

http://www.min-nestrangeiros.pt

RUMÄNIEN

http://www.mae.ro/index.php?unde=doc&id=32311&idlnk=1&cat=3

SLOVENIEN

http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/

SLOVAKIEN

http://www.foreign.gov.sk

FINLAND

http://formin.finland.fi/public/default.aspx?nodeid=15555&contentlan=3&culture=sv-FI

SVERIGE

http://www.ud.se/sanktioner

FÖRENADE KUNGARIKET

www.fco.gov.uk/competentauthorities

Adress för anmälningar till Europeiska kommissionen

| European Commission |
| --- |
| Service for Foreign Policy Instruments (FPI) |
| Kontor: EEAS/309 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |
| Belgium |
| E-post: relex-sanctions@ec.europa.eu |

European Commission

Service for Foreign Policy Instruments (FPI)

Kontor: EEAS/309

B-1049 Bruxelles/Brussel

Belgium

E-post: relex-sanctions@ec.europa.eu

---

| 11.2.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 38/33 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 38/33

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 117/2012

av den 10 februari 2012

om ändring av förordning (EG) nr 1295/2008 om import av humle från tredjeland

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1), särskilt artiklarna 192.2 och 195.2 jämförda med artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga I till kommissionens förordning (EG) nr 1295/2008 (2) återfinns en förteckning över de organ i tredjeländer som får utfärda de intyg som krävs för humleprodukter som importeras från dessa länder. Dessa intyg godkänns som likvärdiga med det intyg som föreskrivs i artikel 117 i förordning (EG) nr 1234/2007. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga I till kommissionens förordning (EG) nr 1295/2008 (2) återfinns en förteckning över de organ i tredjeländer som får utfärda de intyg som krävs för humleprodukter som importeras från dessa länder. Dessa intyg godkänns som likvärdiga med det intyg som föreskrivs i artikel 117 i förordning (EG) nr 1234/2007.

| (2) | De berörda organen i dessa tredjeländer ansvarar för att uppdatera informationen enligt bilaga I till förordning (EG) nr 1295/2008 och för att i samarbetsanda vidarebefordra informationen till kommissionen. |
| --- | --- |

(2)

De berörda organen i dessa tredjeländer ansvarar för att uppdatera informationen enligt bilaga I till förordning (EG) nr 1295/2008 och för att i samarbetsanda vidarebefordra informationen till kommissionen.

| (3) | Australien och Nya Zeeland har meddelat förändringar av namnet på och/eller adressen till sina organ som får utfärda likvärdiga intyg. Bilaga I till förordning (EG) nr 1295/2008 bör därför ändras. |
| --- | --- |

(3)

Australien och Nya Zeeland har meddelat förändringar av namnet på och/eller adressen till sina organ som får utfärda likvärdiga intyg. Bilaga I till förordning (EG) nr 1295/2008 bör därför ändras.

| (4) | Förordning (EG) nr 1295/2008 bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Förordning (EG) nr 1295/2008 bör ändras i enlighet med detta.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 1295/2008 ska ersättas med texten i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 februari 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 340, 19.12.2008, s. 45.

2

---

BILAGA

”BILAGA I

ORGAN SOM FÅR UTFÄRDA INTYG FÖR

Humlekottar KN-nr: ex 1210

Humlepulver KN-nr: ex 1210

Safter och extrakt av humle KN-nr: 1302 13 00

| Ursprungsland | Bemyndigat organ | Adress | Lands- och riktnummer | Telefonnummer | Fax | E-post (frivillig uppgift) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Australien | Quarantine Tasmania
  Quarantine Centre | 163-169 Main Road, |
| Moonah, 7009 |
| Tasmania |
| Australia |

Ursprungsland

Bemyndigat organ

Adress

Lands- och riktnummer

Telefonnummer

Fax

E-post (frivillig uppgift)

Australien

Quarantine Tasmania

Quarantine Centre

163-169 Main Road,

Moonah, 7009

Tasmania

Australia

(61-3)

62 33 33 52

62 34 67 85

Kanada

Plant Protection Division, Animal and Plant Health Directorate, Food Production and Inspection Branch, Agriculture and Agri-food Canada

| Floor 2, West Wing 59, |
| --- |
| Camelot Drive |
| Napean, Ontario, |
| K1A OY9 |

Floor 2, West Wing 59,

Camelot Drive

Napean, Ontario,

K1A OY9

(1-613)

952 80 00

991 56 12

Kina

Tianjin Airport Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People's Republic of China

| No. 33 Youyi Road, |
| --- |
| Hexi District |
| Tianjin 300201 |

No. 33 Youyi Road,

Hexi District

Tianjin 300201

(86-22)

28 13 40 78

28 13 40 78

ciqtj2002@163.com

Tianjin Economic and Technical Development Zone Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People's Republic of China

| No. 8, Zhaofaxincun |
| --- |
| 2nd Avenue, TEDA |
| Tianjin 300457 |

No. 8, Zhaofaxincun

2nd Avenue, TEDA

Tianjin 300457

(86-22)

662 98-343

662 98-245

zhujw@tjciq.gov.cn

Inner Mongolia Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People's Republic of China

| No. 12 Erdos Street, |
| --- |
| Saihan District, Huhhot City |
| Inner Mongolia 010020 |

No. 12 Erdos Street,

Saihan District, Huhhot City

Inner Mongolia 010020

(86-471)

434-1943

434-2163

zhaoxb@nmciq.gov.cn

Xinjiang Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People's Republic of China

| No. 116 North Nanhu Road |
| --- |
| Urumqi City |
| Xinjiang 830063 |

No. 116 North Nanhu Road

Urumqi City

Xinjiang 830063

(86-991)

464-0057

464-0050

xjciq_jw@xjciq.gov.cn

Kroatien

Križevci College of Agriculture

| Milislava Demerca 1, |
| --- |
| HR-48260 Križevci |

Milislava Demerca 1,

HR-48260 Križevci

(385-48)

279 198

682 790

ssrecec@vguk.hr

Nya Zeeland

Ministry of Agriculture and Forestry

| P.O. Box 2526 |
| --- |
| Wellington 6140 |

P.O. Box 2526

Wellington 6140

(64-4)

894-0100

894 0720

Serbien

Institut za ratarstvo i povrtarstvo/Institute of Field and Vegetable Crops

| 21000 Novi Sad |
| --- |
| Maksima Gorkog 30 |

21000 Novi Sad

Maksima Gorkog 30

(381-21)

780 365

Operator: 4898 100

780 198

institut@ifvcns.ns.ac.rs

Sydafrika

CSIR Food Science and Technology

| PO Box 395 |
| --- |
| 0001 Pretoria |

PO Box 395

0001 Pretoria

(27-12)

841 31 72

841 35 94

Schweiz

Labor Veritas

| Engimattstrasse 11 |
| --- |
| Postfach 353 |
| CH-8027 Zürich |

Engimattstrasse 11

Postfach 353

CH-8027 Zürich

(41-44)

283 29 30

201 42 49

admin@laborveritas.ch

Ukraina

Productional-Technical Centre (PTZ)

Ukrhmel

| Hlebnaja 27 |
| --- |
| 262028 Zhitomir |

Hlebnaja 27

262028 Zhitomir

(380)

37 21 11

36 73 31

Förenta staterna

Washington Department of Agriculture

State Chemical and Hop Lab

| 21 N. 1st Ave. Suite 106 |
| --- |
| Yakima, WA 98902 |

21 N. 1st Ave. Suite 106

Yakima, WA 98902

(1-509)

225 76 26

454 76 99

Idaho Department of Agriculture

Division of Plant Industries

Hop Inspection Lab

| 2270 Old Penitentiary Road |
| --- |
| P.O. Box 790 |
| Boise, ID 83701 |

2270 Old Penitentiary Road

P.O. Box 790

Boise, ID 83701

(1-208)

332 86 20

334 22 83

Oregon Department of Agriculture

Commodity Inspection Division

| 635 Capital Street NE |
| --- |
| Salem, OR 97310-2532 |

635 Capital Street NE

Salem, OR 97310-2532

(1-503)

986 46 20

986 47 37

California Department of Food and Agriculture (CDFA-CAC)

Division of Inspection Services

Analytical Chemistry Laboratory

| 3292 Meadowview Road |
| --- |
| Sacramento, CA 95832 |

3292 Meadowview Road

Sacramento, CA 95832

(1-916)

445 00 29 ou 262 14 34

262 15 72

USDA, GIPSA, FGIS

| 1100 NW Naito Parkway |
| --- |
| Portland, OR 97209-2818 |

1100 NW Naito Parkway

Portland, OR 97209-2818

(1-503)

326 78 87

326 78 96

USDA, GIPSA, TSD, Tech Service Division, Technical Testing Laboratory

| 10383 Nth Ambassador Drive |
| --- |
| Kansas City, MO 64153-1394 |

10383 Nth Ambassador Drive

Kansas City, MO 64153-1394

(1-816)

891 04 01

891 04 78

Zimbabwe

Standards Association of Zimbabwe (SAZ)

| Northend Close, |
| --- |
| Northridge Park |
| Borrowdale, |
| P.O. Box 2259 Harare |

Northend Close,

Northridge Park

Borrowdale,

P.O. Box 2259 Harare

(263-4)

88 20 17, 88 20 21, 88 55 11

88 20 20

info@saz.org.zw saz.org.zw”

---

| 11.2.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 38/36 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 38/36

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 118/2012

av den 10 februari 2012

om ändring av förordningarna (EG) nr 2380/2001, (EG) nr 1289/2004, (EG) nr 1455/2004, (EG) nr 1800/2004, (EG) nr 600/2005, (EU) nr 874/2010, genomförandeförordningarna (EU) nr 388/2011, (EU) nr 532/2011 och (EU) nr 900/2011 vad gäller namnet på innehavaren av godkännandet av vissa fodertillsatser samt om rättelse av genomförandeförordning (EU) nr 532/2011

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 13.3, och

av följande skäl:

| (1) | Alpharma BVBA och Pfizer Ltd har i enlighet med artikel 13.3 i förordning (EG) nr 1831/2003 lämnat in en ansökan med förslag om ändring av namnet på innehavaren av godkännandena i kommissionens förordningar (EG) nr 2380/2001 av den 5 december 2001 om godkännande av användningen av en fodertillsats under tio år (2), (EG) nr 1289/2004 av den 14 juli 2004 om godkännande för tio år av fodertillsatsen Deccox® av typen koccidiostatika och andra medicinskt verksamma substanser (3), (EG) nr 1455/2004 av den 16 augusti 2004 om godkännande för tio år av fodertillsatsen Avatec 15 % av typen koccidiostatika och andra medicinskt verksamma substanser (4), (EG) nr 1800/2004 av den 15 oktober 2004 om godkännande för tio år av fodertillsatsen Cycostat 66G av typen koccidiostatika och andra medicinskt verksamma substanser (5), (EG) nr 600/2005 av den 18 april 2005 om ett nytt godkännande för tio år av ett koccidiostat som fodertillsats, provisoriskt godkännande av en fodertillsats och permanent godkännande av vissa fodertillsatser (6), (EU) nr 874/2010 av den 5 oktober 2010 om godkännande av lasalocid A natrium som fodertillsats för kalkoner upp till 16 veckors ålder (innehavare av godkännandet Alpharma [Belgien] BVBA) och om ändring av förordning (EG) nr 2430/1999 (7), kommissionens genomförandeförordningar (EU) nr 388/2011 av den 19 april 2011 om godkännande av alfamaduramicinammonium som fodertillsats för slaktkycklingar (innehavare av godkännandet: Alpharma [Belgium] BVBA) och om ändring av förordning (EG) nr 2430/1999 (8), (EU) nr 532/2011 av den 31 maj 2011 om godkännande av robenidinhydroklorid som fodertillsats för avelskaniner och slaktkaniner (innehavare av godkännandet: Alpharma [Belgien] BVBA) och om ändring av förordningarna (EG) nr 2430/1999 och (EG) nr 1800/2004 (9) samt (EU) nr 900/2011 av den 7 september 2011 om godkännande av lasalocid-A-natrium som fodertillsats för andra fasaner, pärlhöns, vaktlar och rapphöns än värpande fåglar (innehavare av godkännandet Alpharma [Belgium] BVBA) (10). |
| --- | --- |

(1)

Alpharma BVBA och Pfizer Ltd har i enlighet med artikel 13.3 i förordning (EG) nr 1831/2003 lämnat in en ansökan med förslag om ändring av namnet på innehavaren av godkännandena i kommissionens förordningar (EG) nr 2380/2001 av den 5 december 2001 om godkännande av användningen av en fodertillsats under tio år (2), (EG) nr 1289/2004 av den 14 juli 2004 om godkännande för tio år av fodertillsatsen Deccox® av typen koccidiostatika och andra medicinskt verksamma substanser (3), (EG) nr 1455/2004 av den 16 augusti 2004 om godkännande för tio år av fodertillsatsen Avatec 15 % av typen koccidiostatika och andra medicinskt verksamma substanser (4), (EG) nr 1800/2004 av den 15 oktober 2004 om godkännande för tio år av fodertillsatsen Cycostat 66G av typen koccidiostatika och andra medicinskt verksamma substanser (5), (EG) nr 600/2005 av den 18 april 2005 om ett nytt godkännande för tio år av ett koccidiostat som fodertillsats, provisoriskt godkännande av en fodertillsats och permanent godkännande av vissa fodertillsatser (6), (EU) nr 874/2010 av den 5 oktober 2010 om godkännande av lasalocid A natrium som fodertillsats för kalkoner upp till 16 veckors ålder (innehavare av godkännandet Alpharma [Belgien] BVBA) och om ändring av förordning (EG) nr 2430/1999 (7), kommissionens genomförandeförordningar (EU) nr 388/2011 av den 19 april 2011 om godkännande av alfamaduramicinammonium som fodertillsats för slaktkycklingar (innehavare av godkännandet: Alpharma [Belgium] BVBA) och om ändring av förordning (EG) nr 2430/1999 (8), (EU) nr 532/2011 av den 31 maj 2011 om godkännande av robenidinhydroklorid som fodertillsats för avelskaniner och slaktkaniner (innehavare av godkännandet: Alpharma [Belgien] BVBA) och om ändring av förordningarna (EG) nr 2430/1999 och (EG) nr 1800/2004 (9) samt (EU) nr 900/2011 av den 7 september 2011 om godkännande av lasalocid-A-natrium som fodertillsats för andra fasaner, pärlhöns, vaktlar och rapphöns än värpande fåglar (innehavare av godkännandet Alpharma [Belgium] BVBA) (10).

| (2) | Sökandena hävdar att till följd av förvärvet av Alpharma BVBA äger Pfizer Ltd sedan den 1 mars 2011 rätten att saluföra tillsatserna dekokinat, lasalocid-A-natrium, alfamaduramicinammonium, robenidinhydroklorid och salinomycin. |
| --- | --- |

(2)

Sökandena hävdar att till följd av förvärvet av Alpharma BVBA äger Pfizer Ltd sedan den 1 mars 2011 rätten att saluföra tillsatserna dekokinat, lasalocid-A-natrium, alfamaduramicinammonium, robenidinhydroklorid och salinomycin.

| (3) | Den föreslagna ändringen av villkoren för godkännandena är av rent administrativ karaktär och föranleder ingen ny bedömning av de berörda tillsatserna. Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet har underrättats om ansökan. |
| --- | --- |

(3)

Den föreslagna ändringen av villkoren för godkännandena är av rent administrativ karaktär och föranleder ingen ny bedömning av de berörda tillsatserna. Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet har underrättats om ansökan.

| (4) | För att sökanden ska kunna utnyttja sin rätt till saluföring under namnet Pfizer Ltd måste villkoren för godkännandena ändras. |
| --- | --- |

(4)

För att sökanden ska kunna utnyttja sin rätt till saluföring under namnet Pfizer Ltd måste villkoren för godkännandena ändras.

| (5) | Förordningarna (EG) nr 2380/2001, (EG) nr 1289/2004, (EG) nr 1455/2004, (EG) nr 1800/2004, (EG) nr 600/2005, (EU) nr 874/2010, genomförandeförordningarna (EU) nr 388/2011, (EU) nr 532/2011 och (EU) nr 900/2011 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Förordningarna (EG) nr 2380/2001, (EG) nr 1289/2004, (EG) nr 1455/2004, (EG) nr 1800/2004, (EG) nr 600/2005, (EU) nr 874/2010, genomförandeförordningarna (EU) nr 388/2011, (EU) nr 532/2011 och (EU) nr 900/2011 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | Eftersom ändringarna av villkoren för godkännandena inte rör säkerhetsskäl, bör en övergångsperiod för avveckling av befintliga lager tillåtas. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom ändringarna av villkoren för godkännandena inte rör säkerhetsskäl, bör en övergångsperiod för avveckling av befintliga lager tillåtas.

| (7) | De gränsvärden för högsta tillåtna resthalter (MRL) för kalkoner och slaktkycklingar som infördes i bilagan till förordning (EG) nr 1800/2004 genom kommissionens förordning (EG) nr 101/2009 (11) och handelsnamnet ”Robenz 66 G” för kalkoner och slaktkycklingar, som infördes i bilagan till förordning (EG) nr 1800/2004 genom kommissionens förordning (EG) nr 214/2009 (12), utelämnades av misstag i bilagan till förordning (EG) nr 1800/2004 i dess lydelse enligt genomförandeförordning (EU) nr 532/2011. Gränsvärdena och handelsnamnet måste därför återinföras. |
| --- | --- |

(7)

De gränsvärden för högsta tillåtna resthalter (MRL) för kalkoner och slaktkycklingar som infördes i bilagan till förordning (EG) nr 1800/2004 genom kommissionens förordning (EG) nr 101/2009 (11) och handelsnamnet ”Robenz 66 G” för kalkoner och slaktkycklingar, som infördes i bilagan till förordning (EG) nr 1800/2004 genom kommissionens förordning (EG) nr 214/2009 (12), utelämnades av misstag i bilagan till förordning (EG) nr 1800/2004 i dess lydelse enligt genomförandeförordning (EU) nr 532/2011. Gränsvärdena och handelsnamnet måste därför återinföras.

| (8) | Bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 532/2011 bör därför rättas i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 532/2011 bör därför rättas i enlighet med detta.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändring av förordning (EG) nr 2380/2001

I kolumn 2 i bilagan till förordning (EG) nr 2380/2001 ska ”Alpharma Belgium BVBA” ersättas med ”Pfizer Ltd”.

Artikel 2

Ändring av förordning (EG) nr 1289/2004

I kolumn 2 i bilagan till förordning (EG) nr 1289/2004 ska ”Alpharma (Belgien) BVBA” ersättas med ”Pfizer Ltd”.

Artikel 3

Ändring av förordning (EG) nr 1455/2004

I kolumn 2 i bilagan till förordning (EG) nr 1455/2004 ska ”Alpharma (Belgien) BVBA” ersättas med ”Pfizer Ltd”.

Artikel 4

Ändring av förordning (EG) nr 1800/2004

I kolumn 2 i bilagan till förordning (EG) nr 1800/2004 ska ”Alpharma Belgien BVBA” ersättas med ”Pfizer Ltd”.

Artikel 5

Ändring av förordning (EG) nr 600/2005

I kolumn 2 i bilaga I till förordning (EG) nr 600/2005 ska ”Alpharma (Belgien) BVBA” ersättas med ”Pfizer Ltd”.

Artikel 6

Ändring av förordning (EU) nr 874/2010

I kolumn 2 i bilagan till förordning (EU) nr 874/2010 ska ”Alpharma (Belgien) BVBA” ersättas med ”Pfizer Ltd”.

Artikel 7

Ändring av genomförandeförordning (EU) nr 388/2011

I kolumn 2 i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 388/2011 ska ”Alpharma (Belgium) BVBA” ersättas med ”Pfizer Ltd”.

Artikel 8

Ändring av genomförandeförordning (EU) nr 532/2011

I kolumn 2 i bilaga I till f genomförandeförordning (EU) nr 532/2011 ska ”Alpharma Belgien BVBA” ersättas med ”Pfizer Ltd”.

Artikel 9

Ändring av genomförandeförordning (EU) nr 900/2011

I kolumn 2 i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 900/2011 ska ”Alpharma (Belgien) BVBA” ersättas med ”Pfizer Ltd”.

Artikel 10

Rättelse av genomförandeförordning (EU) nr 532/2011

Bilaga II till genomförandeförordning (EU) nr 532/2011 ska rättas i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 11

Övergångsbestämmelser

Befintliga lager som uppfyller de bestämmelser som är tillämpliga före dagen för denna förordnings ikraftträdande får även fortsättningsvis släppas ut på marknaden och användas till och med den 2 september 2012.

Artikel 12

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 10 och bilagan ska dock tillämpas från och med den 21 juni 2011.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 februari 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EGT L 321, 6.12.2001, s. 18.

2

(3)  EUT L 243, 15.7.2004, s. 15.

3

(4)  EUT L 269, 17.8.2004, s. 14.

4

(5)  EUT L 317, 16.10.2004, s. 37.

5

(6)  EUT L 99, 19.4.2005, s. 5.

6

(7)  EUT L 263, 6.10.2010, s. 1.

7

(8)  EUT L 104, 20.4.2011, s. 3.

8

(9)  EUT L 146, 1.6.2011, s. 7.

9

(10)  EUT L 231, 8.9.2011, s. 15.

10

(11)  EUT L 34, 4.2.2009, s. 5.

11

(12)  EUT L 73, 19.3.2009, s. 12.

12

---

BILAGA

I bilaga II till genomförandeförordning (EU) nr 532/2011 ska bilagan till förordning (EG) nr 1800/2004 i dess lydelse enligt genomförandeförordning (EU) nr 532/2011 rättas på följande sätt:

| 1. | I kolumn 3 ska ”(Cycostat 66G)” ersättas med ”(Robenz 66 G)”. |
| --- | --- |

1.

I kolumn 3 ska ”(Cycostat 66G)” ersättas med ”(Robenz 66 G)”.

| 2. | En ny koumn ska läggas till:
  ”Gränsvärden (MRL) i berörda livsmedel av animaliskt ursprung
  800 μg robenidinhydroklorid/kg lever (våtvikt)
  350 μg robenidinhydroklorid/kg njure (våtvikt)
  200 μg robenidinhydroklorid/kg muskelvävnad (våtvikt)
  1 300 μg robenidinhydroklorid/kg hud/fett (våtvikt)
  400 μg robenidinhydroklorid/kg hud/fett
  400 μg robenidinhydroklorid/kg lever (våtvikt)
  200 μg robenidinhydroklorid/kg njure (våtvikt)
  200 μg robenidinhydroklorid/kg muskelvävnad (våtvikt)” |
| --- | --- |

2.

En ny koumn ska läggas till:

”Gränsvärden (MRL) i berörda livsmedel av animaliskt ursprung

800 μg robenidinhydroklorid/kg lever (våtvikt)

350 μg robenidinhydroklorid/kg njure (våtvikt)

200 μg robenidinhydroklorid/kg muskelvävnad (våtvikt)

1 300 μg robenidinhydroklorid/kg hud/fett (våtvikt)

400 μg robenidinhydroklorid/kg hud/fett

400 μg robenidinhydroklorid/kg lever (våtvikt)

200 μg robenidinhydroklorid/kg njure (våtvikt)

200 μg robenidinhydroklorid/kg muskelvävnad (våtvikt)”

---

| 11.2.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 38/40 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 38/40

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 119/2012

av den 10 februari 2012

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 februari 2012.

På kommissionens vägnar För ordföranden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | MA | 55,6 |
| TN | 77,0 |
| TR | 129,1 |
| ZZ | 87,2 |
| 0707 00 05 | EG | 229,9 |
| JO | 137,5 |
| TR | 159,9 |
| US | 57,6 |
| ZZ | 146,2 |
| 0709 91 00 | EG | 330,9 |
| ZZ | 330,9 |
| 0709 93 10 | MA | 82,8 |
| TR | 183,3 |
| ZZ | 133,1 |
| 0805 10 20 | EG | 48,9 |
| IL | 72,0 |
| MA | 54,5 |
| TN | 54,0 |
| TR | 74,4 |
| ZZ | 60,8 |
| 0805 20 10 | IL | 163,3 |
| MA | 104,6 |
| ZZ | 134,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 60,1 |
| EG | 95,0 |
| IL | 118,1 |
| JM | 98,5 |
| MA | 80,9 |
| TR | 72,9 |
| ZZ | 87,6 |
| 0805 50 10 | EG | 61,9 |
| TR | 61,8 |
| ZZ | 61,9 |
| 0808 10 80 | CA | 123,2 |
| CL | 98,4 |
| CN | 111,0 |
| MK | 26,7 |
| US | 158,2 |
| ZZ | 103,5 |
| 0808 30 90 | CL | 48,2 |
| CN | 74,6 |
| US | 122,3 |
| ZA | 100,5 |
| ZZ | 86,4 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

MA

55,6

TN

77,0

TR

129,1

ZZ

87,2

0707 00 05

EG

229,9

JO

137,5

TR

159,9

US

57,6

ZZ

146,2

0709 91 00

EG

330,9

ZZ

330,9

0709 93 10

MA

82,8

TR

183,3

ZZ

133,1

0805 10 20

EG

48,9

IL

72,0

MA

54,5

TN

54,0

TR

74,4

ZZ

60,8

0805 20 10

IL

163,3

MA

104,6

ZZ

134,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

60,1

EG

95,0

IL

118,1

JM

98,5

MA

80,9

TR

72,9

ZZ

87,6

0805 50 10

EG

61,9

TR

61,8

ZZ

61,9

0808 10 80

CA

123,2

CL

98,4

CN

111,0

MK

26,7

US

158,2

ZZ

103,5

0808 30 90

CL

48,2

CN

74,6

US

122,3

ZA

100,5

ZZ

86,4

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

| 11.2.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 38/42 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 38/42

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 120/2012

av den 10 februari 2012

om fastställande av tilldelningskoefficienten för de ansökningar om importlicenser för olivolja som lämnas in under perioden 6–7 februari 2012 inom ramen för tullkvoten för Tunisien och om tillfälligt upphörande av utfärdandet av importlicenser för februari månad 2012

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 av den 31 augusti 2006 om gemensamma regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser (2), särskilt artikel 7.2, och

av följande skäl:

| (1) | Genom artikel 3.1 och 3.2 i protokoll nr 1 (3) till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater å ena sidan och republiken Tunisien å andra sidan (4) öppnas en tullfri kvot för import av obearbetad olivolja med KN-nummer 1509 10 10 och 1509 10 90 som är helt framställd i Tunisien och som transporteras direkt därifrån till europeiska unionen, inom en kvantitet som fastställs för varje år. |
| --- | --- |

(1)

Genom artikel 3.1 och 3.2 i protokoll nr 1 (3) till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater å ena sidan och republiken Tunisien å andra sidan (4) öppnas en tullfri kvot för import av obearbetad olivolja med KN-nummer 1509 10 10 och 1509 10 90 som är helt framställd i Tunisien och som transporteras direkt därifrån till europeiska unionen, inom en kvantitet som fastställs för varje år.

| (2) | Månatliga kvantitativa begränsningar för utfärdande av importlicenser fastställs i artikel 2.2 i kommissionens förordning (EG) nr 1918/2006 av den 20 december 2006 om öppnande och förvaltning av tullkvoter för olivolja med ursprung i Tunisien (5). |
| --- | --- |

(2)

Månatliga kvantitativa begränsningar för utfärdande av importlicenser fastställs i artikel 2.2 i kommissionens förordning (EG) nr 1918/2006 av den 20 december 2006 om öppnande och förvaltning av tullkvoter för olivolja med ursprung i Tunisien (5).

| (3) | I enlighet med artikel 3.1 i förordning (EG) nr 1918/2006 har ansökningar lämnats in till de behöriga myndigheterna om utfärdande av importlicenser för en total kvantitet som överstiger den gräns som föreskrivs för februari månad i artikel 2.2 i nämnda förordning. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 3.1 i förordning (EG) nr 1918/2006 har ansökningar lämnats in till de behöriga myndigheterna om utfärdande av importlicenser för en total kvantitet som överstiger den gräns som föreskrivs för februari månad i artikel 2.2 i nämnda förordning.

| (4) | Därför bör kommissionen fastställa en tilldelningskoefficient så att importlicenser kan utfärdas i förhållande till den tillgängliga kvantiteten. |
| --- | --- |

(4)

Därför bör kommissionen fastställa en tilldelningskoefficient så att importlicenser kan utfärdas i förhållande till den tillgängliga kvantiteten.

| (5) | När begränsningen för februari månad har nåtts får ingen ytterligare importlicens utfärdas för månaden i fråga. |
| --- | --- |

(5)

När begränsningen för februari månad har nåtts får ingen ytterligare importlicens utfärdas för månaden i fråga.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De ansökningar om importlicenser som lämnas in under perioden 6–7 februari 2012 i enlighet med artikel 3.1 i förordning (EG) nr 1918/2006 ska multipliceras med tilldelningskoefficienten 12,493792 %.

Utfärdandet av importlicenser för februari 2012 ska tillfälligt upphöra för de kvantiteter för vilka ansökan lämnats in från och med den 13 februari 2012.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 11 februari 2012.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 februari 2012.

På kommissionens vägnar För ordföranden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 238, 1.9.2006, s. 13.

2

(3)  EGT L 97, 30.3.1998, s. 57.

3

(4)  EGT L 97, 30.3.1998, s. 2.

4

(5)  EUT L 365, 21.12.2006, s. 84.

5

---

BESLUT

| 11.2.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 38/43 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 38/43

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT 2012/74/GUSP

av den 10 februari 2012

om genomförande av beslut 2010/656/Gusp om förlängning av restriktiva åtgärder mot Elfenbenskusten

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 31.2,

med beaktande av rådets beslut 2010/656/Gusp av den 29 oktober 2010 om förlängning av restriktiva åtgärder mot Elfenbenskusten (1), särskilt artikel 6.2, och

av följande skäl:

| (1) | Den 29 oktober 2010 antog rådet beslut 2010/656/Gusp. |
| --- | --- |

(1)

Den 29 oktober 2010 antog rådet beslut 2010/656/Gusp.

| (2) | Mot bakgrund av utvecklingen i Elfenbenskusten bör förteckningen över personer och enheter som är föremål för restriktiva åtgärder i bilaga II till beslut 2010/656/Gusp ändras. |
| --- | --- |

(2)

Mot bakgrund av utvecklingen i Elfenbenskusten bör förteckningen över personer och enheter som är föremål för restriktiva åtgärder i bilaga II till beslut 2010/656/Gusp ändras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De personer som förtecknas i bilagan till detta beslut ska strykas från förteckningen i bilaga II till beslut 2010/656/Gusp.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 10 februari 2012.

På rådets vägnar

C. ANTORINI

Ordförande

---

(1)  EUT L 285, 30.10.2010, s. 28.

1

---

BILAGA

Personer som avses i artikel 1

| 1 | Frank Anderson Kouassi |
| --- | --- |
| 2 | Yanon Yapo |
| 3 | Benjamin Yapo Atsé |
| 4 | Blaise N'Goua Abi |
| 5 | Anne Jacqueline Lohoués Oble |
| 6 | Ms Angèle Gnonsoa |
| 7 | Danièle Boni Claverie |
| 8 | Ettien Amoikon |
| 9 | Kata Kéké Joseph |
| 10 | Touré Amara |
| 11 | Anne Gnahouret Tatret |
| 12 | Thomas N'Guessan Yao |
| 13 | Odette Lago Daléba Loan |
| 14 | Georges Armand Alexis Ouégnin |
| 15 | Rafaël Dogo Djéréké |
| 16 | Marie Odette Lorougnon Souhonon |
| 17 | Felix Nanihio |
| 18 | Lahoua Souanga Etienne |
| 19 | Jean Baptiste Akrou |
| 20 | Lambert Kessé Feh |
| 21 | Togba Norbert |
| 22 | Kone Doféré |
| 23 | Hanny Tchélé Brigitte |
| 24 | Jacques Zady |
| 25 | Ali Keita |
| 26 | Blon Siki Blaise |
| 27 | Moustapha Aziz |
| 28 | Gnamien Yao |
| 29 | Ghislain N'Gbechi |
| 30 | Deby Dally Balawourou |

1

Frank Anderson Kouassi

2

Yanon Yapo

3

Benjamin Yapo Atsé

4

Blaise N'Goua Abi

5

Anne Jacqueline Lohoués Oble

6

Ms Angèle Gnonsoa

7

Danièle Boni Claverie

8

Ettien Amoikon

9

Kata Kéké Joseph

10

Touré Amara

11

Anne Gnahouret Tatret

12

Thomas N'Guessan Yao

13

Odette Lago Daléba Loan

14

Georges Armand Alexis Ouégnin

15

Rafaël Dogo Djéréké

16

Marie Odette Lorougnon Souhonon

17

Felix Nanihio

18

Lahoua Souanga Etienne

19

Jean Baptiste Akrou

20

Lambert Kessé Feh

21

Togba Norbert

22

Kone Doféré

23

Hanny Tchélé Brigitte

24

Jacques Zady

25

Ali Keita

26

Blon Siki Blaise

27

Moustapha Aziz

28

Gnamien Yao

29

Ghislain N'Gbechi

30

Deby Dally Balawourou

---

| 11.2.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 38/45 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 38/45

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 9 februari 2012

om erkännande av Ghana enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/106/EG vad gäller systemen för utbildning och certifiering av sjöfolk

[delgivet med nr K(2012) 616]

(Text av betydelse för EES)

(2012/75/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/106/EG av den 19 november 2008 om minimikrav på utbildning för sjöfolk (1), särskilt artikel 19.3 första stycket,

med beaktande av den begäran som Cypern lämnade in den 13 maj 2005, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt direktiv 2008/106/EG får medlemsstaterna besluta att erkänna sjöfolks vederbörliga certifikat utfärdade av ett tredjeland, förutsatt att det aktuella tredjelandet har erkänts av kommissionen. Sådana tredjeländer måste uppfylla samtliga krav i Internationella sjöfartsorganisationens (IMO) konvention angående normer för sjöfolks utbildning, certifiering och vakthållning från 1978 (STCW-konventionen) (2), som reviderades 1995. |
| --- | --- |

(1)

Enligt direktiv 2008/106/EG får medlemsstaterna besluta att erkänna sjöfolks vederbörliga certifikat utfärdade av ett tredjeland, förutsatt att det aktuella tredjelandet har erkänts av kommissionen. Sådana tredjeländer måste uppfylla samtliga krav i Internationella sjöfartsorganisationens (IMO) konvention angående normer för sjöfolks utbildning, certifiering och vakthållning från 1978 (STCW-konventionen) (2), som reviderades 1995.

| (2) | Begäran om erkännande av Ghana lämnades in av Cypern genom en skrivelse av den 13 maj 2005. Till följd av denna begäran har kommissionen bedömt Ghanas system för utbildning och certifiering för att kontrollera om landet uppfyller alla krav i STCW-konventionen och om lämpliga åtgärder har vidtagits för att förhindra bedrägerier med certifikat. Denna bedömning baserades på resultaten av en inspektion som genomfördes i december 2009 av experter från Europeiska sjösäkerhetsbyrån. I samband med inspektionen konstaterades vissa brister i systemen för utbildning och certifiering. |
| --- | --- |

(2)

Begäran om erkännande av Ghana lämnades in av Cypern genom en skrivelse av den 13 maj 2005. Till följd av denna begäran har kommissionen bedömt Ghanas system för utbildning och certifiering för att kontrollera om landet uppfyller alla krav i STCW-konventionen och om lämpliga åtgärder har vidtagits för att förhindra bedrägerier med certifikat. Denna bedömning baserades på resultaten av en inspektion som genomfördes i december 2009 av experter från Europeiska sjösäkerhetsbyrån. I samband med inspektionen konstaterades vissa brister i systemen för utbildning och certifiering.

| (3) | Kommissionen lämnade en rapport om bedömningsresultaten till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen lämnade en rapport om bedömningsresultaten till medlemsstaterna.

| (4) | I en skrivelse av den 20 december 2010 begärde kommissionen att Ghana skulle lägga fram bevis för att de påtalade bristerna hade åtgärdats. |
| --- | --- |

(4)

I en skrivelse av den 20 december 2010 begärde kommissionen att Ghana skulle lägga fram bevis för att de påtalade bristerna hade åtgärdats.

| (5) | I en skrivelse av den 21 februari 2011 tillhandahöll Ghana de begärda uppgifterna och bevisen beträffande genomförandet av lämpliga och tillräckliga korrigerande åtgärder för att avhjälpa de flesta av de brister som konstaterats vid bedömningen av efterlevnaden. |
| --- | --- |

(5)

I en skrivelse av den 21 februari 2011 tillhandahöll Ghana de begärda uppgifterna och bevisen beträffande genomförandet av lämpliga och tillräckliga korrigerande åtgärder för att avhjälpa de flesta av de brister som konstaterats vid bedömningen av efterlevnaden.

| (6) | Två brister kvarstår. Den första gäller det faktum att Ghana inte till fullo säkerställer att sjötjänstgöring som genomförs inom flottan eller på lotsbåtar faktiskt är relevant för den kompetens som krävs för certifiering. Den andra gäller brister i ett sjöfartsutbildningsinstituts utbildning och utrustning för brandsläckning. Ghana har därför uppmanats att vidta ytterligare korrigerande åtgärder i detta avseende. Dessa brister motiverar dock inte att man ifrågasätter Ghanas övergripande efterlevnad av STCW-konventionens krav när det gäller utbildning och certifiering av sjöfolk. |
| --- | --- |

(6)

Två brister kvarstår. Den första gäller det faktum att Ghana inte till fullo säkerställer att sjötjänstgöring som genomförs inom flottan eller på lotsbåtar faktiskt är relevant för den kompetens som krävs för certifiering. Den andra gäller brister i ett sjöfartsutbildningsinstituts utbildning och utrustning för brandsläckning. Ghana har därför uppmanats att vidta ytterligare korrigerande åtgärder i detta avseende. Dessa brister motiverar dock inte att man ifrågasätter Ghanas övergripande efterlevnad av STCW-konventionens krav när det gäller utbildning och certifiering av sjöfolk.

| (7) | Resultatet av bedömningen av efterlevnaden och utvärderingen av de uppgifter som lämnats av Ghana visar att landet uppfyller de relevanta kraven i STCW-konventionen och har vidtagit lämpliga åtgärder för att förhindra bedrägerier med certifikat. |
| --- | --- |

(7)

Resultatet av bedömningen av efterlevnaden och utvärderingen av de uppgifter som lämnats av Ghana visar att landet uppfyller de relevanta kraven i STCW-konventionen och har vidtagit lämpliga åtgärder för att förhindra bedrägerier med certifikat.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I enlighet med artikel 19 i direktiv 2008/106/EG erkänns Ghana när det gäller systemen för utbildning och certifiering av sjöfolk.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 9 februari 2012.

På kommissionens vägnar

Siim KALLAS

Vice ordförande

---

(1)  EUT L 323, 3.12.2008, s. 33.

1

(2)  Antagen av Internationella sjöfartsorganisationen.

2

---

| 11.2.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 38/46 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 38/46

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 9 februari 2012

om erkännande av Uruguay i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/106/EG vad gäller systemen för utbildning och certifiering av sjöfolk

[delgivet med nr K(2012) 619]

(Text av betydelse för EES)

(2012/76/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/106/EG av den 19 november 2008 om minimikrav på utbildning för sjöfolk (1), särskilt artikel 19.3 första stycket,

med beaktande av den begäran som Spanien lämnade in den 14 februari 2006, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt direktiv 2008/106/EG får medlemsstaterna besluta att genom intyg erkänna sjöfolks certifikat som utfärdats av tredjeland, förutsatt att ifrågavarande tredjeland erkänts av kommissionen. Detta tredjeland måste uppfylla samtliga krav i Internationella sjöfartsorganisationens konvention angående normer för sjöfolks utbildning, certifiering och vakthållning från 1978 (STCW-konventionen) (2), som reviderades 1995. |
| --- | --- |

(1)

Enligt direktiv 2008/106/EG får medlemsstaterna besluta att genom intyg erkänna sjöfolks certifikat som utfärdats av tredjeland, förutsatt att ifrågavarande tredjeland erkänts av kommissionen. Detta tredjeland måste uppfylla samtliga krav i Internationella sjöfartsorganisationens konvention angående normer för sjöfolks utbildning, certifiering och vakthållning från 1978 (STCW-konventionen) (2), som reviderades 1995.

| (2) | Begäran om erkännande av Uruguay lämnades in av Spanien genom en skrivelse av den 14 februari 2006. Till följd av denna begäran har kommissionen bedömt Uruguays utbildnings- och certifieringssystem för att kontrollera om landet uppfyller alla bestämmelser i STCW-konventionen och om lämpliga åtgärder har vidtagits för att förhindra bedrägeri i samband med utfärdandet av certifikat. Bedömningen baserades på resultaten av en inspektion som genomfördes i juni 2007 av experter från Europeiska sjösäkerhetsbyrån. Vid inspektionen konstaterades vissa brister i fråga om utbildnings- och certifieringssystemen. |
| --- | --- |

(2)

Begäran om erkännande av Uruguay lämnades in av Spanien genom en skrivelse av den 14 februari 2006. Till följd av denna begäran har kommissionen bedömt Uruguays utbildnings- och certifieringssystem för att kontrollera om landet uppfyller alla bestämmelser i STCW-konventionen och om lämpliga åtgärder har vidtagits för att förhindra bedrägeri i samband med utfärdandet av certifikat. Bedömningen baserades på resultaten av en inspektion som genomfördes i juni 2007 av experter från Europeiska sjösäkerhetsbyrån. Vid inspektionen konstaterades vissa brister i fråga om utbildnings- och certifieringssystemen.

| (3) | Kommissionen har lämnat en rapport med bedömningsresultaten till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen har lämnat en rapport med bedömningsresultaten till medlemsstaterna.

| (4) | I skrivelser av den 16 februari 2009 och den 8 december 2010 begärde kommissionen att Uruguay skulle styrka att de påtalade bristerna hade rättats till. |
| --- | --- |

(4)

I skrivelser av den 16 februari 2009 och den 8 december 2010 begärde kommissionen att Uruguay skulle styrka att de påtalade bristerna hade rättats till.

| (5) | Genom skrivelser av den 30 april 2009 och den 18 mars 2011 tillhandahöll Uruguay begärda uppgifter och bevis för att man vidtagit lämpliga och tillfredsställande korrigerande åtgärder för att avhjälpa de flesta av de brister som konstaterats vid bedömningen av efterlevnaden. |
| --- | --- |

(5)

Genom skrivelser av den 30 april 2009 och den 18 mars 2011 tillhandahöll Uruguay begärda uppgifter och bevis för att man vidtagit lämpliga och tillfredsställande korrigerande åtgärder för att avhjälpa de flesta av de brister som konstaterats vid bedömningen av efterlevnaden.

| (6) | Två brister kvarstår. Den första bristen är att systemet för kvalitetsnormer inte omfattar vissa delar av förvaltningen, såsom godkännandet av utbildningsprogram. Den andra bristen gäller certifikatens format. Uruguay har därför uppmanats att vidta ytterligare korrigerande åtgärder i detta avseende. Dessa brister ger dock ingen anledning att ifrågasätta Uruguays allmänna efterlevnad av STCW-konventionen när det gäller utbildning och certifiering av sjöfolk. |
| --- | --- |

(6)

Två brister kvarstår. Den första bristen är att systemet för kvalitetsnormer inte omfattar vissa delar av förvaltningen, såsom godkännandet av utbildningsprogram. Den andra bristen gäller certifikatens format. Uruguay har därför uppmanats att vidta ytterligare korrigerande åtgärder i detta avseende. Dessa brister ger dock ingen anledning att ifrågasätta Uruguays allmänna efterlevnad av STCW-konventionen när det gäller utbildning och certifiering av sjöfolk.

| (7) | Resultatet av bedömningen av efterlevnaden och utvärderingen av den information som Uruguay lämnat visar att landet uppfyller alla tillämpliga bestämmelser i STCW-konventionen och har vidtagit lämpliga åtgärder för att förhindra bedrägerier i samband med utfärdandet av certifikat. |
| --- | --- |

(7)

Resultatet av bedömningen av efterlevnaden och utvärderingen av den information som Uruguay lämnat visar att landet uppfyller alla tillämpliga bestämmelser i STCW-konventionen och har vidtagit lämpliga åtgärder för att förhindra bedrägerier i samband med utfärdandet av certifikat.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I enlighet med artikel 19 i direktiv 2008/106/EG erkänns Uruguay när det gäller systemen för utbildning och certifiering av sjöfolk.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 9 februari 2012.

På kommissionens vägnar

Siim KALLAS

Vice ordförande

---

(1)  EUT L 323, 3.12.2008, s. 33.

1

(2)  Antagen av Internationella sjöfartsorganisationen.

2

---

| 11.2.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 38/47 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 38/47

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 9 februari 2012

om att inte ta upp flufenoxuron för produkttyp 18 i bilaga I, IA eller IB till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG om utsläppande av biocidprodukter på marknaden

[delgivet med nr K(2012) 621]

(Text av betydelse för EES)

(2012/77/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (1), särskilt artikel 16.2 andra stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 1451/2007 av den 4 december 2007 om andra fasen av det tioåriga arbetsprogram som avses i artikel 16.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (2) fastställs en förteckning över verksamma ämnen som ska utvärderas för att eventuellt tas upp i bilaga I, IA eller IB till direktiv 98/8/EG. I förteckningen ingår flufenoxuron. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 1451/2007 av den 4 december 2007 om andra fasen av det tioåriga arbetsprogram som avses i artikel 16.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (2) fastställs en förteckning över verksamma ämnen som ska utvärderas för att eventuellt tas upp i bilaga I, IA eller IB till direktiv 98/8/EG. I förteckningen ingår flufenoxuron.

| (2) | I enlighet med förordning (EG) nr 1451/2007 har flufenoxuron (CAS-nr 101463-69-8; EG-nr 417-680-3) utvärderats i överensstämmelse med artikel 11.2 i direktiv 98/8/EG för användning i produkttyp 18, insekticider, akaricider och bekämpningsmedel mot andra leddjur, som definieras i bilaga V till direktiv 98/8/EG. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med förordning (EG) nr 1451/2007 har flufenoxuron (CAS-nr 101463-69-8; EG-nr 417-680-3) utvärderats i överensstämmelse med artikel 11.2 i direktiv 98/8/EG för användning i produkttyp 18, insekticider, akaricider och bekämpningsmedel mot andra leddjur, som definieras i bilaga V till direktiv 98/8/EG.

| (3) | Frankrike utsågs till rapporterande medlemsstat och överlämnade den behöriga myndighetens rapport tillsammans med en rekommendation till kommissionen den 17 mars 2009, i enlighet med artikel 14.4 och 14.6 i förordning (EG) nr 1451/2007. |
| --- | --- |

(3)

Frankrike utsågs till rapporterande medlemsstat och överlämnade den behöriga myndighetens rapport tillsammans med en rekommendation till kommissionen den 17 mars 2009, i enlighet med artikel 14.4 och 14.6 i förordning (EG) nr 1451/2007.

| (4) | Den behöriga myndighetens rapport har granskats av medlemsstaterna och kommissionen. I enlighet med artikel 15.4 i förordning (EG) nr 1451/2007 infördes resultaten från granskningen i en granskningsrapport vid mötet i ständiga kommittén för biocidprodukter den 22 september 2011. |
| --- | --- |

(4)

Den behöriga myndighetens rapport har granskats av medlemsstaterna och kommissionen. I enlighet med artikel 15.4 i förordning (EG) nr 1451/2007 infördes resultaten från granskningen i en granskningsrapport vid mötet i ständiga kommittén för biocidprodukter den 22 september 2011.

| (5) | En bedömning av riskerna för de berörda delarna av miljön utifrån ett realistiskt scenario visar på oacceptabla effekter på vattenmiljön. Egenskaperna hos flufenoxuron gör också ämnet långlivat, bioackumulerande och giftigt, samt mycket långlivat och mycket bioackumulerande, enligt kriterierna i bilaga XIII till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (3). Flufenoxuron bör således inte tas upp i bilaga I, IA eller IB till direktiv 98/8/EG för användning i produkttyp 18. |
| --- | --- |

(5)

En bedömning av riskerna för de berörda delarna av miljön utifrån ett realistiskt scenario visar på oacceptabla effekter på vattenmiljön. Egenskaperna hos flufenoxuron gör också ämnet långlivat, bioackumulerande och giftigt, samt mycket långlivat och mycket bioackumulerande, enligt kriterierna i bilaga XIII till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (3). Flufenoxuron bör således inte tas upp i bilaga I, IA eller IB till direktiv 98/8/EG för användning i produkttyp 18.

| (6) | Den tidpunkt från och med vilken biocidprodukter av produkttyp 18 innehållande flufenoxuron inte längre får släppas ut på marknaden bör vara rimlig mot bakgrund av resultaten av riskbedömningen och dagen för ikraftträdandet av detta beslut. |
| --- | --- |

(6)

Den tidpunkt från och med vilken biocidprodukter av produkttyp 18 innehållande flufenoxuron inte längre får släppas ut på marknaden bör vara rimlig mot bakgrund av resultaten av riskbedömningen och dagen för ikraftträdandet av detta beslut.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Flufenoxuron (CAS-nr 101463-69-8; EG-nr 417-680-3) ska inte tas upp i bilaga I, IA eller IB till direktiv 98/8/EG för användning i produkttyp 18.

Artikel 2

I enlighet med artikel 4.2 i förordning (EG) nr 1451/2007 får biocidprodukter av produkttyp 18 innehållande flufenoxuron inte längre släppas ut på marknaden med verkan från och med den 1 augusti 2012.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 9 februari 2012.

På kommissionens vägnar

Janez POTOČNIK

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 123, 24.4.1998, s. 1.

1

(2)  EUT L 325, 11.12.2007, s. 3.

2

(3)  EUT L 396, 30.12.2006, s. 1.

3

---

| 11.2.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 38/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 38/48

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 9 februari 2012

om att inte ta upp vissa ämnen i bilaga I, IA eller IB till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG om utsläppande av biocidprodukter på marknaden

[delgivet med nr K(2012) 645]

(Text av betydelse för EES)

(2012/78/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (1), särskilt artikel 16.2 andra stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 1451/2007 av den 4 december 2007 om andra fasen av det tioåriga arbetsprogram som avses i artikel 16.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (2) fastställs en förteckning över verksamma ämnen som ska utvärderas för att eventuellt tas upp i bilaga I, IA eller IB till direktiv 98/8/EG. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 1451/2007 av den 4 december 2007 om andra fasen av det tioåriga arbetsprogram som avses i artikel 16.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (2) fastställs en förteckning över verksamma ämnen som ska utvärderas för att eventuellt tas upp i bilaga I, IA eller IB till direktiv 98/8/EG.

| (2) | För ett antal kombinationer av ämnen och produkttyper i den förteckningen har antingen alla deltagare dragit sig ur granskningsprogrammet eller har den rapporterande medlemsstat som utsetts för utvärderingen inte mottagit någon fullständig dokumentation inom den tidsperiod som anges i artiklarna 9 och 12.3 i förordning (EG) nr 1451/2007. |
| --- | --- |

(2)

För ett antal kombinationer av ämnen och produkttyper i den förteckningen har antingen alla deltagare dragit sig ur granskningsprogrammet eller har den rapporterande medlemsstat som utsetts för utvärderingen inte mottagit någon fullständig dokumentation inom den tidsperiod som anges i artiklarna 9 och 12.3 i förordning (EG) nr 1451/2007.

| (3) | Kommissionen har således, och i enlighet med artiklarna 11.2, 12.1 och 13.5 i förordning (EG) nr 1451/2007, underrättat medlemsstaterna om detta. Informationen har också offentliggjorts på elektronisk väg. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen har således, och i enlighet med artiklarna 11.2, 12.1 och 13.5 i förordning (EG) nr 1451/2007, underrättat medlemsstaterna om detta. Informationen har också offentliggjorts på elektronisk väg.

| (4) | Ett antal företag har under de tre månader som följt på offentliggörandena uttryckt intresse för att överta uppgiften som deltagare för vissa av de berörda ämnena och produkttyperna. Dessa företag har emellertid därefter inte lämnat in någon fullständig dokumentation. |
| --- | --- |

(4)

Ett antal företag har under de tre månader som följt på offentliggörandena uttryckt intresse för att överta uppgiften som deltagare för vissa av de berörda ämnena och produkttyperna. Dessa företag har emellertid därefter inte lämnat in någon fullständig dokumentation.

| (5) | I enlighet med artikel 12.4 och 12.5 i förordning (EG) nr 1451/2007 bör dessa ämnen och produkttyper därför inte tas upp i bilaga I, IA eller IB till direktiv 98/8/EG. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 12.4 och 12.5 i förordning (EG) nr 1451/2007 bör dessa ämnen och produkttyper därför inte tas upp i bilaga I, IA eller IB till direktiv 98/8/EG.

| (6) | För att skapa rättslig förutsebarhet bör det fastställas från och med vilken dag biocidprodukter av de produkttyper och innehållande de verksamma ämnen som anges i bilagan till detta beslut inte längre bör släppas ut på marknaden. |
| --- | --- |

(6)

För att skapa rättslig förutsebarhet bör det fastställas från och med vilken dag biocidprodukter av de produkttyper och innehållande de verksamma ämnen som anges i bilagan till detta beslut inte längre bör släppas ut på marknaden.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De ämnen som anges i bilagan till detta beslut ska inte tas upp för de berörda produkttyperna i bilaga I, IA eller IB till direktiv 98/8/EG.

Artikel 2

Med verkan från och med den 1 februari 2013 och i enlighet med artikel 4.2 i förordning (EG) nr 1451/2007 får biocidprodukter av de produkttyper och innehållande de verksamma ämnen som anges i bilagan till detta beslut inte längre släppas ut på marknaden.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 9 februari 2012.

På kommissionens vägnar

Janez POTOČNIK

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 123, 24.4.1998, s. 1.

1

(2)  EUT L 325, 11.12.2007, s. 3.

2

---

BILAGA

Ämnen och produkttyper som inte ska tas upp i bilaga I, IA eller IB till direktiv 98/8/EG

| Namn | EG-nummer | CAS-nummer | Produkttyp | Rapporterande medlemsstat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Cyklohexylhydroxidiazen-1-oxid, kaliumsalt | | 66603-10-9 | 6 | AT |
| Cyklohexylhydroxidiazen-1-oxid, kaliumsalt | | 66603-10-9 | 7 | AT |
| Cyklohexylhydroxidiazen-1-oxid, kaliumsalt | | 66603-10-9 | 9 | AT |
| Cyklohexylhydroxidiazen-1-oxid, kaliumsalt | | 66603-10-9 | 10 | AT |
| Cyklohexylhydroxidiazen-1-oxid, kaliumsalt | | 66603-10-9 | 12 | AT |
| Cyklohexylhydroxidiazen-1-oxid, kaliumsalt | | 66603-10-9 | 13 | AT |
| Difenoxarsin-10-yl-oxid | 200-377-3 | 58-36-6 | 9 | FR |
| Glyoxal | 203-474-9 | 107-22-2 | 12 | FR |
| 1,3-dikloro-5,5-dimetylhydantoin | 204-258-7 | 118-52-5 | 12 | NL |
| Tosylkloramidnatrium | 204-854-7 | 127-65-1 | 11 | ES |
| Natriumtetraborat, vattenfri | 215-540-4 | 1330-43-4 | 11 | NL |
| Koppar | 231-159-6 | 7440-50-8 | 2 | FR |
| Koppar | 231-159-6 | 7440-50-8 | 4 | FR |
| Koppar | 231-159-6 | 7440-50-8 | 5 | FR |
| Koppar | 231-159-6 | 7440-50-8 | 11 | FR |
| Kopparsulfat | 231-847-6 | 7758-98-7 | 1 | FR |
| Kopparsulfat | 231-847-6 | 7758-98-7 | 4 | FR |
| Kalciumhypoklorit | 231-908-7 | 7778-54-3 | 1 | IT |
| Borsyra | 233-139-2 | 10043-35-3 | 22 | NL |
| Trimagnesiumdifosfid | 235-023-7 | 12057-74-8 | 20 | DE |
| Kloralos | 240-016-7 | 15879-93-3 | 15 | PT |
| Kloralos | 240-016-7 | 15879-93-3 | 23 | PT |
| Aluminiumfosfid | 244-088-0 | 20859-73-8 | 20 | DE |
| 1,3-dikloro-5-etyl-5-metylimidazolidin-2,4-dion | 401-570-7 | 89415-87-2 | 12 | NL |
| Metylneodekanamid | 414-460-9 | 105726-67-8 | 19 | ES |
| Tetraklorodekaoxidkomplex | 420-970-2 | 92047-76-2 | 5 | DE |
| 3-benso(b)tien-2-yl-5,6-dihydro-1,4,2-oxatiazin,4-oxid | 431-030-6 | 163269-30-5 | 9 | PT |
| Oligo-(2-(2-etoxi)etoxietylguanidiniumklorid) | Polymer | 374572-91-5 | 2 | FR |
| Poly(hexametylendiaminguanidiniumklorid) | Polymer | 57028-96-3 | 2 | FR |
| Oligo-(2-(2-etoxi)etoxietylguanidiniumklorid) | Polymer | 374572-91-5 | 3 | FR |
| Poly(hexametylendiaminguanidiniumklorid) | Polymer | 57028-96-3 | 3 | FR |
| Oligo-(2-(2-etoxi)etoxietylguanidiniumklorid) | Polymer | 374572-91-5 | 4 | FR |
| Poly(hexametylendiaminguanidiniumklorid) | Polymer | 57028-96-3 | 4 | FR |
| Oligo-(2-(2-etoxi)etoxietylguanidiniumklorid) | Polymer | 374572-91-5 | 7 | FR |
| Poly(hexametylendiaminguanidiniumklorid) | Polymer | 57028-96-3 | 7 | FR |
| Oligo-(2-(2-etoxi)etoxietylguanidiniumklorid) | Polymer | 374572-91-5 | 9 | FR |
| Poly(hexametylendiaminguanidiniumklorid) | Polymer | 57028-96-3 | 9 | FR |
| Oligo-(2-(2-etoxi)etoxietylguanidiniumklorid) | Polymer | 374572-91-5 | 10 | FR |
| Poly(hexametylendiaminguanidiniumklorid) | Polymer | 57028-96-3 | 10 | FR |
| Oligo-(2-(2-etoxi)etoxietylguanidiniumklorid) | Polymer | 374572-91-5 | 11 | FR |
| Poly(hexametylendiaminguanidiniumklorid) | Polymer | 57028-96-3 | 11 | FR |
| Oligo-(2-(2-etoxi)etoxietylguanidiniumklorid) | Polymer | 374572-91-5 | 12 | FR |
| Poly(hexametylendiaminguanidiniumklorid) | Polymer | 57028-96-3 | 12 | FR |
| Oligo-(2-(2-etoxi)etoxietylguanidiniumklorid) | Polymer | 374572-91-5 | 20 | FR |
| Poly(hexametylendiaminguanidiniumklorid) | Polymer | 57028-96-3 | 20 | FR |

Namn

EG-nummer

CAS-nummer

Produkttyp

Rapporterande medlemsstat

Cyklohexylhydroxidiazen-1-oxid, kaliumsalt

66603-10-9

6

AT

Cyklohexylhydroxidiazen-1-oxid, kaliumsalt

66603-10-9

7

AT

Cyklohexylhydroxidiazen-1-oxid, kaliumsalt

66603-10-9

9

AT

Cyklohexylhydroxidiazen-1-oxid, kaliumsalt

66603-10-9

10

AT

Cyklohexylhydroxidiazen-1-oxid, kaliumsalt

66603-10-9

12

AT

Cyklohexylhydroxidiazen-1-oxid, kaliumsalt

66603-10-9

13

AT

Difenoxarsin-10-yl-oxid

200-377-3

58-36-6

9

FR

Glyoxal

203-474-9

107-22-2

12

FR

1,3-dikloro-5,5-dimetylhydantoin

204-258-7

118-52-5

12

NL

Tosylkloramidnatrium

204-854-7

127-65-1

11

ES

Natriumtetraborat, vattenfri

215-540-4

1330-43-4

11

NL

Koppar

231-159-6

7440-50-8

2

FR

Koppar

231-159-6

7440-50-8

4

FR

Koppar

231-159-6

7440-50-8

5

FR

Koppar

231-159-6

7440-50-8

11

FR

Kopparsulfat

231-847-6

7758-98-7

1

FR

Kopparsulfat

231-847-6

7758-98-7

4

FR

Kalciumhypoklorit

231-908-7

7778-54-3

1

IT

Borsyra

233-139-2

10043-35-3

22

NL

Trimagnesiumdifosfid

235-023-7

12057-74-8

20

DE

Kloralos

240-016-7

15879-93-3

15

PT

Kloralos

240-016-7

15879-93-3

23

PT

Aluminiumfosfid

244-088-0

20859-73-8

20

DE

1,3-dikloro-5-etyl-5-metylimidazolidin-2,4-dion

401-570-7

89415-87-2

12

NL

Metylneodekanamid

414-460-9

105726-67-8

19

ES

Tetraklorodekaoxidkomplex

420-970-2

92047-76-2

5

DE

3-benso(b)tien-2-yl-5,6-dihydro-1,4,2-oxatiazin,4-oxid

431-030-6

163269-30-5

9

PT

Oligo-(2-(2-etoxi)etoxietylguanidiniumklorid)

Polymer

374572-91-5

2

FR

Poly(hexametylendiaminguanidiniumklorid)

Polymer

57028-96-3

2

FR

Oligo-(2-(2-etoxi)etoxietylguanidiniumklorid)

Polymer

374572-91-5

3

FR

Poly(hexametylendiaminguanidiniumklorid)

Polymer

57028-96-3

3

FR

Oligo-(2-(2-etoxi)etoxietylguanidiniumklorid)

Polymer

374572-91-5

4

FR

Poly(hexametylendiaminguanidiniumklorid)

Polymer

57028-96-3

4

FR

Oligo-(2-(2-etoxi)etoxietylguanidiniumklorid)

Polymer

374572-91-5

7

FR

Poly(hexametylendiaminguanidiniumklorid)

Polymer

57028-96-3

7

FR

Oligo-(2-(2-etoxi)etoxietylguanidiniumklorid)

Polymer

374572-91-5

9

FR

Poly(hexametylendiaminguanidiniumklorid)

Polymer

57028-96-3

9

FR

Oligo-(2-(2-etoxi)etoxietylguanidiniumklorid)

Polymer

374572-91-5

10

FR

Poly(hexametylendiaminguanidiniumklorid)

Polymer

57028-96-3

10

FR

Oligo-(2-(2-etoxi)etoxietylguanidiniumklorid)

Polymer

374572-91-5

11

FR

Poly(hexametylendiaminguanidiniumklorid)

Polymer

57028-96-3

11

FR

Oligo-(2-(2-etoxi)etoxietylguanidiniumklorid)

Polymer

374572-91-5

12

FR

Poly(hexametylendiaminguanidiniumklorid)

Polymer

57028-96-3

12

FR

Oligo-(2-(2-etoxi)etoxietylguanidiniumklorid)

Polymer

374572-91-5

20

FR

Poly(hexametylendiaminguanidiniumklorid)

Polymer

57028-96-3

20

FR

---

Rättelser

| 11.2.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 38/51 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 38/51

---

Rättelse till rådets förordning (EU) nr 44/2012 av den 17 januari 2012 om fastställande för år 2012 av fiskemöjligheter tillgängliga i EU-vatten och, för EU-fartyg, i vissa icke-EU-vatten när det gäller vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd vilka omfattas av internationella förhandlingar eller överenskommelser

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 25 av den 27 januari 2012
  )

På sidan 105, bilaga IB, TAC för torsk i zon I och IIb (COD/1/2B.) fotnot 3, ska det

i stället för:

| "(3) | Bifångsterna av kolja får motsvara upp till 19 % av landningarna per fiskeinsats. Kvantiteten bifångster av kolja beräknas utöver kvoten för torsk." |
| --- | --- |

"(3)

Bifångsterna av kolja får motsvara upp till 19 % av landningarna per fiskeinsats. Kvantiteten bifångster av kolja beräknas utöver kvoten för torsk."

vara:

| "(3) | Bifångsterna av kolja får motsvara upp till 19 % per fiskeinsats. Kvantiteten bifångster av kolja beräknas utöver kvoten för torsk." |
| --- | --- |

"(3)

Bifångsterna av kolja får motsvara upp till 19 % per fiskeinsats. Kvantiteten bifångster av kolja beräknas utöver kvoten för torsk."

---