# Uradni list L 5/2012

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2012.005.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 5 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 557. januar 2012 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2012.005.slv

Uradni list

Evropske unije

L 5

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 557. januar 2012

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 2/2012 z dne 4. januarja 2012 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 | 1 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 2/2012 z dne 4. januarja 2012 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 7.1.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 5/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 5/1

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 2/2012

z dne 4. januarja 2012

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 11(2) osnovne uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija),

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Veljavni ukrepi

| (1) | Svet je z Uredbo (ES) št. 1890/2005 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev in dokončno pobral začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov (v nadaljnjem besedilu: PENJ) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Indonezije, Tajvana, Tajske in Vietnama. Hkrati se je zaključil postopek glede uvoza PENJ s poreklom iz Malezije in Filipinov. |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Uredbo (ES) št. 1890/2005 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev in dokončno pobral začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov (v nadaljnjem besedilu: PENJ) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Indonezije, Tajvana, Tajske in Vietnama. Hkrati se je zaključil postopek glede uvoza PENJ s poreklom iz Malezije in Filipinov.

| (2) | Svet je 25. avgusta 2009 po pregledu, ki se je začel na podlagi člena 11(3) osnovne uredbe, z Uredbo (ES) št. 768/2009 (3) spremenil navedene ukrepe v zvezi z enim proizvajalcem izvoznikom v Vietnamu. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 25. avgusta 2009 po pregledu, ki se je začel na podlagi člena 11(3) osnovne uredbe, z Uredbo (ES) št. 768/2009 (3) spremenil navedene ukrepe v zvezi z enim proizvajalcem izvoznikom v Vietnamu.

| (3) | Uredba, ki je privedla do uvedbe dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih PENJ s poreklom, med drugim, iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK) in Tajvana, se v nadaljnjem besedilu imenuje „prvotna uredba“. Preiskava, ki je privedla do ukrepov, uvedenih s prvotno uredbo za zadevne države, pa se v nadaljnjem besedilu imenuje „prvotna preiskava“. |
| --- | --- |

(3)

Uredba, ki je privedla do uvedbe dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih PENJ s poreklom, med drugim, iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK) in Tajvana, se v nadaljnjem besedilu imenuje „prvotna uredba“. Preiskava, ki je privedla do ukrepov, uvedenih s prvotno uredbo za zadevne države, pa se v nadaljnjem besedilu imenuje „prvotna preiskava“.

2.   Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov

| (4) | Komisija je po objavi obvestila o bližnjem izteku (4) veljavnih dokončnih protidampinških ukrepov 19. avgusta 2010 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek je vložil Evropski zavod za industrijske pritrdilne elemente (v nadaljnjem besedilu: EIFI ali vložnik) v imenu petih proizvajalcev Unije: Bulnava S.r.l., Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Inox Bolt S.r.l., Bontempi Vibo S.p.A. in Ugivis S.A., ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 25 % celotne proizvodnje PENJ v Uniji. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je po objavi obvestila o bližnjem izteku (4) veljavnih dokončnih protidampinških ukrepov 19. avgusta 2010 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek je vložil Evropski zavod za industrijske pritrdilne elemente (v nadaljnjem besedilu: EIFI ali vložnik) v imenu petih proizvajalcev Unije: Bulnava S.r.l., Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Inox Bolt S.r.l., Bontempi Vibo S.p.A. in Ugivis S.A., ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 25 % celotne proizvodnje PENJ v Uniji.

| (5) | Zahtevek je bil omejen na protidampinške ukrepe, uvedene na uvoz s poreklom iz LRK in Tajvana (v nadaljnjem besedilu: zadevni državi). Posledično za protidampinške ukrepe, uvedene s prvotno uredbo na uvoz PENJ s poreklom iz Vietnama, Indonezije in Tajske, ta pregled ne velja. |
| --- | --- |

(5)

Zahtevek je bil omejen na protidampinške ukrepe, uvedene na uvoz s poreklom iz LRK in Tajvana (v nadaljnjem besedilu: zadevni državi). Posledično za protidampinške ukrepe, uvedene s prvotno uredbo na uvoz PENJ s poreklom iz Vietnama, Indonezije in Tajske, ta pregled ne velja.

| (6) | Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka ukrepov, uvedenih na uvoz PENJ s poreklom iz zadevnih držav, damping in škoda za industrijo Unije verjetno nadaljevala ali ponovila. |
| --- | --- |

(6)

Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka ukrepov, uvedenih na uvoz PENJ s poreklom iz zadevnih držav, damping in škoda za industrijo Unije verjetno nadaljevala ali ponovila.

3.   Začetek pregleda zaradi izteka ukrepov

| (7) | Komisija je po posvetu s Svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepov, in je 19. novembra 2010 z obvestilom, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije
   (5), napovedala začetek pregleda zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku). |
| --- | --- |

(7)

Komisija je po posvetu s Svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepov, in je 19. novembra 2010 z obvestilom, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije
   (5), napovedala začetek pregleda zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku).

4.   Preiskava

4.1   Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

| (8) | Preiskava nadaljevanja dampinga je zajela obdobje od 1. oktobra 2009 do 30. septembra 2010 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom ali OPP). Preučitev trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2007 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje). |
| --- | --- |

(8)

Preiskava nadaljevanja dampinga je zajela obdobje od 1. oktobra 2009 do 30. septembra 2010 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom ali OPP). Preučitev trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2007 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

4.2   Strani, ki jih preiskava zadeva

| (9) | Komisija je uradno obvestila vložnika, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike, uvoznike, uporabnike v Uniji, za katere je znano, da jih to zadeva, in njihova združenja ter predstavnike zadevnih držav o začetku pregleda zaradi izteka ukrepov. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je uradno obvestila vložnika, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike, uvoznike, uporabnike v Uniji, za katere je znano, da jih to zadeva, in njihova združenja ter predstavnike zadevnih držav o začetku pregleda zaradi izteka ukrepov.

| (10) | Komisija je zainteresiranim stranem dala možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo za zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zaprosile za zaslišanje in pokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je zainteresiranim stranem dala možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo za zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zaprosile za zaslišanje in pokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

| (11) | Zaradi očitnega velikega števila proizvajalcev izvoznikov iz zadevnih držav, nepovezanih uvoznikov v Uniji in proizvajalcev Unije, ki so bili vključeni v preiskavo, je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(11)

Zaradi očitnega velikega števila proizvajalcev izvoznikov iz zadevnih držav, nepovezanih uvoznikov v Uniji in proizvajalcev Unije, ki so bili vključeni v preiskavo, je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

| (12) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali bi bilo vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, so bile navedene strani pozvane, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe javijo in Komisiji v 15 dneh od objave obvestila o začetku zagotovijo informacije, zahtevane v obvestilu o začetku. Glede na prejete odgovore je bilo odločeno, da se vzorčenje uporabi v zvezi s tajvanskimi proizvajalci izvozniki, nepovezanimi uvozniki v Uniji in proizvajalci Unije. Kar zadeva LRK, v preiskavi ni sodeloval noben proizvajalec izvoznik iz LRK. |
| --- | --- |

(12)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali bi bilo vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, so bile navedene strani pozvane, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe javijo in Komisiji v 15 dneh od objave obvestila o začetku zagotovijo informacije, zahtevane v obvestilu o začetku. Glede na prejete odgovore je bilo odločeno, da se vzorčenje uporabi v zvezi s tajvanskimi proizvajalci izvozniki, nepovezanimi uvozniki v Uniji in proizvajalci Unije. Kar zadeva LRK, v preiskavi ni sodeloval noben proizvajalec izvoznik iz LRK.

| (13) | Šestintrideset tajvanskih izvoznikov/skupin izvoznikov je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Od tega desetih ni bilo mogoče upoštevati, ker je očitno šlo le za trgovinska podjetja ali ker v OPP niso izvažali v Unijo. Komisija je na podlagi informacij, ki jih je prejela od sodelujočih tajvanskih podjetij, izbrala vzorec štirih proizvajalcev izvoznikov. Pozneje je eno vzorčeno podjetje prekinilo sodelovanje. Preostala tri vzorčena podjetja so predstavljala 41,6 % tajvanskega izvoza v EU v OPP. |
| --- | --- |

(13)

Šestintrideset tajvanskih izvoznikov/skupin izvoznikov je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Od tega desetih ni bilo mogoče upoštevati, ker je očitno šlo le za trgovinska podjetja ali ker v OPP niso izvažali v Unijo. Komisija je na podlagi informacij, ki jih je prejela od sodelujočih tajvanskih podjetij, izbrala vzorec štirih proizvajalcev izvoznikov. Pozneje je eno vzorčeno podjetje prekinilo sodelovanje. Preostala tri vzorčena podjetja so predstavljala 41,6 % tajvanskega izvoza v EU v OPP.

| (14) | Kar zadeva nepovezane uvoznike v Uniji, so bila od osmih podjetij, ki so predložila zahtevane informacije, za vzorec izbrana tri največja podjetja, ki so predstavljala skoraj 90 % obsega uvoza, kot so ga prijavila sodelujoča podjetja. Pozneje je le en uvoznik predložil izpolnjen vprašalnik. |
| --- | --- |

(14)

Kar zadeva nepovezane uvoznike v Uniji, so bila od osmih podjetij, ki so predložila zahtevane informacije, za vzorec izbrana tri največja podjetja, ki so predstavljala skoraj 90 % obsega uvoza, kot so ga prijavila sodelujoča podjetja. Pozneje je le en uvoznik predložil izpolnjen vprašalnik.

| (15) | Dvanajst proizvajalcev Unije je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je na podlagi informacij, ki jih je prejela od sodelujočih proizvajalcev Unije, izbrala vzorec šestih proizvajalcev Unije. Pozneje je en vzorčeni proizvajalec Unije prekinil sodelovanje. Preostalih pet vzorčenih proizvajalcev je predstavljalo 38 % prodaje vseh proizvajalcev Unije nepovezanim strankam v EU v OPP. |
| --- | --- |

(15)

Dvanajst proizvajalcev Unije je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je na podlagi informacij, ki jih je prejela od sodelujočih proizvajalcev Unije, izbrala vzorec šestih proizvajalcev Unije. Pozneje je en vzorčeni proizvajalec Unije prekinil sodelovanje. Preostalih pet vzorčenih proizvajalcev je predstavljalo 38 % prodaje vseh proizvajalcev Unije nepovezanim strankam v EU v OPP.

| (16) | Komisija je vzorčenim stranem in vsem uporabnikom, za katere je znano, da jih to zadeva, poslala vprašalnike. Kot je bilo že navedeno, so bili izpolnjeni vprašalniki prejeti od petih proizvajalcev Unije, treh proizvajalcev izvoznikov iz Tajvana in enega uvoznika. Med preiskavo se ni javil nobeden od kontaktiranih uporabnikov. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je vzorčenim stranem in vsem uporabnikom, za katere je znano, da jih to zadeva, poslala vprašalnike. Kot je bilo že navedeno, so bili izpolnjeni vprašalniki prejeti od petih proizvajalcev Unije, treh proizvajalcev izvoznikov iz Tajvana in enega uvoznika. Med preiskavo se ni javil nobeden od kontaktiranih uporabnikov.

| (17) | Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah (13) in (15), sta se en tajvanski proizvajalec izvoznik in en vzorčeni proizvajalec Unije odločila, da ne bosta predložila izpolnjenega vprašalnika. Vendar je v obeh primerih veljalo, da je vzorec preostalih podjetij glede ustreznega obsega prodaje še vedno reprezentativen. |
| --- | --- |

(17)

Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah (13) in (15), sta se en tajvanski proizvajalec izvoznik in en vzorčeni proizvajalec Unije odločila, da ne bosta predložila izpolnjenega vprašalnika. Vendar je v obeh primerih veljalo, da je vzorec preostalih podjetij glede ustreznega obsega prodaje še vedno reprezentativen.

| (18) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in posledične škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih podjetij:






  (a) | Proizvajalci Unije







  — | Bulnava S.r.l, Suello, Italija, |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in posledične škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih podjetij:

(a)

Proizvajalci Unije

—

Bulnava S.r.l, Suello, Italija,

| — | Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Italija, |
| --- | --- |

—

Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Italija,

| — | Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italija, |
| --- | --- |

—

Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italija,

| — | Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Nemčija, |
| --- | --- |

—

Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Nemčija,

| — | Ugivis S.A, Belley, Francija. |
| --- | --- |

—

Ugivis S.A, Belley, Francija.

| (b) | Proizvajalci izvozniki v Tajvanu







  — | Arrow Fastener Co., Ltd. in njegovi povezani izvozniki, Shu-Lin City, |
| --- | --- | --- |

(b)

Proizvajalci izvozniki v Tajvanu

—

Arrow Fastener Co., Ltd. in njegovi povezani izvozniki, Shu-Lin City,

| — | Shekai Precision Co., Ltd. in njegov povezani izvoznik, Kaohsiung, |
| --- | --- |

—

Shekai Precision Co., Ltd. in njegov povezani izvoznik, Kaohsiung,

| — | Yi Tai Shen Co., Ltd., Tainan Hsien. |
| --- | --- |

—

Yi Tai Shen Co., Ltd., Tainan Hsien.

| (c) | Nepovezani uvoznik v Uniji







  — | Würth-Gruppe, Künzelsau, Nemčija. |
| --- | --- | --- |

(c)

Nepovezani uvoznik v Uniji

—

Würth-Gruppe, Künzelsau, Nemčija.

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

| (19) | Izdelek, ki ga zadeva ta pregled, je enak kot tisti, ki je opredeljen v prvotni uredbi, in sicer gre za nekatere pritrdilne elemente iz nerjavnega jekla in njihove dele s poreklom iz LRK in Tajvana, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 in 7318 15 70 (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek). |
| --- | --- |

(19)

Izdelek, ki ga zadeva ta pregled, je enak kot tisti, ki je opredeljen v prvotni uredbi, in sicer gre za nekatere pritrdilne elemente iz nerjavnega jekla in njihove dele s poreklom iz LRK in Tajvana, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 in 7318 15 70 (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek).

| (20) | S preiskavo v zvezi s pregledom je bilo tako kot s prvotno preiskavo potrjeno, da imajo zadevni izdelek, izdelki, ki jih proizvajalci izvozniki proizvajajo in prodajajo na notranjih trgih, in tisti, ki jih proizvajalci Unije proizvajajo in prodajajo v EU, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter se enako uporabljajo, zato se v smislu člena 1(4) osnovne uredbe štejejo za podobne izdelke. |
| --- | --- |

(20)

S preiskavo v zvezi s pregledom je bilo tako kot s prvotno preiskavo potrjeno, da imajo zadevni izdelek, izdelki, ki jih proizvajalci izvozniki proizvajajo in prodajajo na notranjih trgih, in tisti, ki jih proizvajalci Unije proizvajajo in prodajajo v EU, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter se enako uporabljajo, zato se v smislu člena 1(4) osnovne uredbe štejejo za podobne izdelke.

| (21) | Štiri strani so se javile in trdile, da bi bilo treba izdelke, ki se uvrščajo pod oznake KN 7318 12 10, 7318 14 10 in 7318 15 51, izključiti iz obsega te preiskave, ker se domnevno ne proizvajajo znotraj Unije. Ta trditev je bila zavrnjena, ker (i) ni bilo predloženih nobenih dokazov o tem, da bi bili ti izdelki drugačni, kar zadeva osnovne fizikalne in tehnične lastnosti, in ker (ii) v okviru pregleda zaradi izteka ukrepov obsega izdelka nikakor ni mogoče spremeniti. |
| --- | --- |

(21)

Štiri strani so se javile in trdile, da bi bilo treba izdelke, ki se uvrščajo pod oznake KN 7318 12 10, 7318 14 10 in 7318 15 51, izključiti iz obsega te preiskave, ker se domnevno ne proizvajajo znotraj Unije. Ta trditev je bila zavrnjena, ker (i) ni bilo predloženih nobenih dokazov o tem, da bi bili ti izdelki drugačni, kar zadeva osnovne fizikalne in tehnične lastnosti, in ker (ii) v okviru pregleda zaradi izteka ukrepov obsega izdelka nikakor ni mogoče spremeniti.

| (22) | Po razkritju glavnih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bilo priporočeno, da se obstoječi ukrepi ohranijo (v nadaljnjem besedilu: končno razkritje), je eden od tajvanskih proizvajalcev izvoznikov trdil, da se bimetalni pritrdilni elementi ne bi smeli vključiti v obseg izdelka zaradi znatnih razlik, ki obstajajo med bimetalnimi pritrdilnimi deli in pritrdilnimi deli iz nerjavnega jekla glede prodajne cene na enoto, stroškov proizvodnje, osnovnih fizikalnih in tehničnih značilnosti in uporab. Vendar, kot je obrazloženo v uvodni izjavi (21), obsega izdelka zaradi izteka ukrepov ni mogoče spremeniti. Ta trditev bi se lahko preverila pri vmesnem pregledu obsega izdelka, ki ga lahko zahteva podjetje. |
| --- | --- |

(22)

Po razkritju glavnih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bilo priporočeno, da se obstoječi ukrepi ohranijo (v nadaljnjem besedilu: končno razkritje), je eden od tajvanskih proizvajalcev izvoznikov trdil, da se bimetalni pritrdilni elementi ne bi smeli vključiti v obseg izdelka zaradi znatnih razlik, ki obstajajo med bimetalnimi pritrdilnimi deli in pritrdilnimi deli iz nerjavnega jekla glede prodajne cene na enoto, stroškov proizvodnje, osnovnih fizikalnih in tehničnih značilnosti in uporab. Vendar, kot je obrazloženo v uvodni izjavi (21), obsega izdelka zaradi izteka ukrepov ni mogoče spremeniti. Ta trditev bi se lahko preverila pri vmesnem pregledu obsega izdelka, ki ga lahko zahteva podjetje.

C.   VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA

| (23) | V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe se je preučilo, ali obstaja verjetnost, da bi iztek veljavnih ukrepov povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga. |
| --- | --- |

(23)

V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe se je preučilo, ali obstaja verjetnost, da bi iztek veljavnih ukrepov povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga.

1.   LRK

1.1   Uvodne opombe

| (24) | Kot je bilo že pojasnjeno, nobeden od proizvajalcev izvoznikov LRK ni sodeloval v preiskavi. |
| --- | --- |

(24)

Kot je bilo že pojasnjeno, nobeden od proizvajalcev izvoznikov LRK ni sodeloval v preiskavi.

| (25) | Zato so morale spodnje ugotovitve o nadaljevanju ali ponovitvi dampinga temeljiti na najboljših dostopnih dejstvih, zlasti na Eurostatovih podatkih in informacijah, ki jih je v zahtevku za pregled predložila industrija Unije. Uradnih statističnih podatkov LRK o izvozu v tem primeru ni bilo mogoče uporabiti, saj zadevni izdelek predstavlja le majhen delež količin, prijavljenih v ustreznih postavkah harmoniziranega tarifnega sistema. |
| --- | --- |

(25)

Zato so morale spodnje ugotovitve o nadaljevanju ali ponovitvi dampinga temeljiti na najboljših dostopnih dejstvih, zlasti na Eurostatovih podatkih in informacijah, ki jih je v zahtevku za pregled predložila industrija Unije. Uradnih statističnih podatkov LRK o izvozu v tem primeru ni bilo mogoče uporabiti, saj zadevni izdelek predstavlja le majhen delež količin, prijavljenih v ustreznih postavkah harmoniziranega tarifnega sistema.

1.2   Damping uvoza v OPP

| (26) | Ker proizvajalci izvozniki LRK niso sodelovali, ni bilo mogoče izračunati posameznih stopenj dampinga. |
| --- | --- |

(26)

Ker proizvajalci izvozniki LRK niso sodelovali, ni bilo mogoče izračunati posameznih stopenj dampinga.

| (27) | Po podatkih iz zahtevka za pregled je bil izvoz iz LRK v Unijo domnevno dampinški, pri čemer naj bi stopnje znašale od 13,6 % do 61,8 %. Kot je navedeno v obvestilu o začetku, je vložnik primerjal cene izvoza iz LRK v Unijo s konstruirano normalno vrednostjo v Tajvanu, tj. primerljivi državi, ki je bila uporabljena v prvotni preiskavi. |
| --- | --- |

(27)

Po podatkih iz zahtevka za pregled je bil izvoz iz LRK v Unijo domnevno dampinški, pri čemer naj bi stopnje znašale od 13,6 % do 61,8 %. Kot je navedeno v obvestilu o začetku, je vložnik primerjal cene izvoza iz LRK v Unijo s konstruirano normalno vrednostjo v Tajvanu, tj. primerljivi državi, ki je bila uporabljena v prvotni preiskavi.

| (28) | Ker podjetja LRK niso sodelovala, ni razpoložljivih podatkov, ki bi omogočali drugačen sklep. Poleg tega je treba poudariti, da je bilo za normalno vrednost, določeno za edino sodelujoče tajvansko podjetje, ugotovljeno, da je znatno višja od normalne vrednosti, ki jo je vložnik določil v zahtevku za preiskavo zaradi izteka ukrepov. Ker ni nobenih znakov, da se cene izvoza iz LRK v Unijo razlikujejo od izvoznih cen iz zahtevka, je verjetno, da se je damping iz LRK nadaljeval na stopnjah, ki so višje od stopenj iz zahtevka. |
| --- | --- |

(28)

Ker podjetja LRK niso sodelovala, ni razpoložljivih podatkov, ki bi omogočali drugačen sklep. Poleg tega je treba poudariti, da je bilo za normalno vrednost, določeno za edino sodelujoče tajvansko podjetje, ugotovljeno, da je znatno višja od normalne vrednosti, ki jo je vložnik določil v zahtevku za preiskavo zaradi izteka ukrepov. Ker ni nobenih znakov, da se cene izvoza iz LRK v Unijo razlikujejo od izvoznih cen iz zahtevka, je verjetno, da se je damping iz LRK nadaljeval na stopnjah, ki so višje od stopenj iz zahtevka.

1.3   Razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov

| (29) | Poleg analize obstoja dampinga v OPP je bila preučena tudi verjetnost ponovitve dampinga. |
| --- | --- |

(29)

Poleg analize obstoja dampinga v OPP je bila preučena tudi verjetnost ponovitve dampinga.

| (30) | V zvezi s tem so se analizirali naslednji dejavniki: prosta zmogljivost proizvajalcev izvoznikov LRK, privlačnost trga Unije za proizvajalce LRK in njihov izvoz v tretje države. |
| --- | --- |

(30)

V zvezi s tem so se analizirali naslednji dejavniki: prosta zmogljivost proizvajalcev izvoznikov LRK, privlačnost trga Unije za proizvajalce LRK in njihov izvoz v tretje države.

1.3.1   Prosta zmogljivost proizvajalcev izvoznikov LRK

| (31) | Ker o industriji PENJ LRK ni veliko razpoložljivih javnih informacij, so bile za določitev zmogljivosti v LRK uporabljene informacije iz zahtevka za pregled. Na podlagi tega se zdi, da so bili od leta 2003 v LRK ustanovljeni novi obrati za proizvodnjo PENJ. Poleg tega imajo proizvajalci LRK zaradi protidampinških ukrepov, uvedenih na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa in jekla (6), in poznejšega upada uvoza LRK take vrste pritrdilnih elementov v Unijo od leta 2009 znatno neizkoriščeno proizvodno zmogljivost, ki bi jo bilo mogoče uporabiti za proizvodnjo zadevnega izdelka, saj je proizvodnjo mogoče zlahka spreminjati med obema vrstama pritrdilnih elementov. |
| --- | --- |

(31)

Ker o industriji PENJ LRK ni veliko razpoložljivih javnih informacij, so bile za določitev zmogljivosti v LRK uporabljene informacije iz zahtevka za pregled. Na podlagi tega se zdi, da so bili od leta 2003 v LRK ustanovljeni novi obrati za proizvodnjo PENJ. Poleg tega imajo proizvajalci LRK zaradi protidampinških ukrepov, uvedenih na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa in jekla (6), in poznejšega upada uvoza LRK take vrste pritrdilnih elementov v Unijo od leta 2009 znatno neizkoriščeno proizvodno zmogljivost, ki bi jo bilo mogoče uporabiti za proizvodnjo zadevnega izdelka, saj je proizvodnjo mogoče zlahka spreminjati med obema vrstama pritrdilnih elementov.

1.3.2   Privlačnost trga Unije

| (32) | Privlačnost trga Unije je mogoče ponazoriti z dejstvom, da uvedba protidampinških ukrepov ni zaustavila širitve izvoza LRK zadevnega izdelka. Ravno nasprotno, saj se je obseg uvoza iz LRK v Unijo po podatkih Eurostata med letom 2007 in OPP povečal za 13 %. Razvoj cen uvoza LRK za isto obdobje je pokazal, da se je povprečna uvozna cena po podatkih Eurostata zvišala. Vendar je podrobnejša analiza pokazala, da se je cena PENJ, ki so prijavljeni pod oznako KN in predstavljajo 59 % celotne uvožene količine v OPP, v obravnavanem obdobju znižala za 24 %. To dokazuje, da so izvozniki LRK kljub veljavnim ukrepom še vedno lahko povečali obseg izvoza in dodatno znižali svoje cene za večino izvoženih zadevnih izdelkov. |
| --- | --- |

(32)

Privlačnost trga Unije je mogoče ponazoriti z dejstvom, da uvedba protidampinških ukrepov ni zaustavila širitve izvoza LRK zadevnega izdelka. Ravno nasprotno, saj se je obseg uvoza iz LRK v Unijo po podatkih Eurostata med letom 2007 in OPP povečal za 13 %. Razvoj cen uvoza LRK za isto obdobje je pokazal, da se je povprečna uvozna cena po podatkih Eurostata zvišala. Vendar je podrobnejša analiza pokazala, da se je cena PENJ, ki so prijavljeni pod oznako KN in predstavljajo 59 % celotne uvožene količine v OPP, v obravnavanem obdobju znižala za 24 %. To dokazuje, da so izvozniki LRK kljub veljavnim ukrepom še vedno lahko povečali obseg izvoza in dodatno znižali svoje cene za večino izvoženih zadevnih izdelkov.

1.3.3   Izvoz v tretje države

| (33) | V zvezi z obsegom in cenami izvoza LRK v tretje države je treba poudariti, da podatki o izvozu LRK zadevajo celotne oznake HS. V primerjavi s statističnimi podatki o uvozu EU na ravni TARIC zadevni izdelek predstavlja približno 3 % obsega znotraj teh oznak HS. Zato podatki o izvozu niso najustreznejši vir informacij. Ker proizvajalci izvozniki LRK niso sodelovali, v zvezi z izvozom LRK v tretje države ni bilo mogoče pridobiti nobenih drugih ustreznih informacij. |
| --- | --- |

(33)

V zvezi z obsegom in cenami izvoza LRK v tretje države je treba poudariti, da podatki o izvozu LRK zadevajo celotne oznake HS. V primerjavi s statističnimi podatki o uvozu EU na ravni TARIC zadevni izdelek predstavlja približno 3 % obsega znotraj teh oznak HS. Zato podatki o izvozu niso najustreznejši vir informacij. Ker proizvajalci izvozniki LRK niso sodelovali, v zvezi z izvozom LRK v tretje države ni bilo mogoče pridobiti nobenih drugih ustreznih informacij.

1.4   Sklep o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga

| (34) | Na podlagi navedenih ugotovitev je mogoče skleniti, da se blago iz LRK še vedno izvaža po dampinških cenah in da bi se damping na trgu Unije ob ukinitvi sedanjih protidampinških ukrepov verjetno nadaljeval. Ob upoštevanju sedanje proste zmogljivosti v LRK in dejstva, da se je uvoz zadevnega izdelka v Unijo kljub obstoju protidampinških ukrepov v obravnavanem obdobju povečal, se dejansko zdi, da obstaja spodbuda za proizvajalce izvoznike LRK, da v primeru izteka ukrepov dodatno povečajo svoj izvoz na trg Unije po dampinških cenah. |
| --- | --- |

(34)

Na podlagi navedenih ugotovitev je mogoče skleniti, da se blago iz LRK še vedno izvaža po dampinških cenah in da bi se damping na trgu Unije ob ukinitvi sedanjih protidampinških ukrepov verjetno nadaljeval. Ob upoštevanju sedanje proste zmogljivosti v LRK in dejstva, da se je uvoz zadevnega izdelka v Unijo kljub obstoju protidampinških ukrepov v obravnavanem obdobju povečal, se dejansko zdi, da obstaja spodbuda za proizvajalce izvoznike LRK, da v primeru izteka ukrepov dodatno povečajo svoj izvoz na trg Unije po dampinških cenah.

2.   Tajvan

2.1   Uvodne opombe

| (35) | Poudariti je treba, da je bil zaradi velikega števila tajvanskih proizvajalcev izvoznikov, ki so izrazili svojo pripravljenost sodelovati, za nadaljnjo preiskavo izbran reprezentativni vzorec štirih podjetij/skupin podjetij. Eno od teh štirih podjetij je pozneje prekinilo sodelovanje. Ker pa so preostala podjetja predstavljala 41,6 % obsega celotnega tajvanskega izvoza (7) v Unijo v OPP, je vzorec še vedno veljal za reprezentativnega. |
| --- | --- |

(35)

Poudariti je treba, da je bil zaradi velikega števila tajvanskih proizvajalcev izvoznikov, ki so izrazili svojo pripravljenost sodelovati, za nadaljnjo preiskavo izbran reprezentativni vzorec štirih podjetij/skupin podjetij. Eno od teh štirih podjetij je pozneje prekinilo sodelovanje. Ker pa so preostala podjetja predstavljala 41,6 % obsega celotnega tajvanskega izvoza (7) v Unijo v OPP, je vzorec še vedno veljal za reprezentativnega.

| (36) | Poleg tega je treba poudariti, da med preveritvenimi obiski, ki so bili izvedeni v prostorih preostalih treh vzorčenih podjetij, ni bilo mogoče preveriti informacij, ki jih je eno od podjetij predložilo v izpolnjenem vprašalniku, hkrati pa je bilo ugotovljeno, da je drugo podjetje predložilo zavajajoče informacije. Zadevna proizvajalca izvoznika sta bila takoj obveščena, da namerava Komisija uporabiti člen 18 osnovne uredbe, zaradi katerega se predložene informacije ne bi upoštevale in bi se uporabila najboljša dostopna dejstva. Podjetji sta imeli možnost, da predložita nadaljnje pripombe v zvezi s tem. Vendar poznejše pripombe niso spremenile odločitve Komisije, da se zanaša na dostopna dejstva v zvezi s tema dvema proizvajalcema izvoznikoma. Posledično je bila posamezna stopnja dampinga izračunana le za enega tajvanskega proizvajalca izvoznika. |
| --- | --- |

(36)

Poleg tega je treba poudariti, da med preveritvenimi obiski, ki so bili izvedeni v prostorih preostalih treh vzorčenih podjetij, ni bilo mogoče preveriti informacij, ki jih je eno od podjetij predložilo v izpolnjenem vprašalniku, hkrati pa je bilo ugotovljeno, da je drugo podjetje predložilo zavajajoče informacije. Zadevna proizvajalca izvoznika sta bila takoj obveščena, da namerava Komisija uporabiti člen 18 osnovne uredbe, zaradi katerega se predložene informacije ne bi upoštevale in bi se uporabila najboljša dostopna dejstva. Podjetji sta imeli možnost, da predložita nadaljnje pripombe v zvezi s tem. Vendar poznejše pripombe niso spremenile odločitve Komisije, da se zanaša na dostopna dejstva v zvezi s tema dvema proizvajalcema izvoznikoma. Posledično je bila posamezna stopnja dampinga izračunana le za enega tajvanskega proizvajalca izvoznika.

| (37) | Ob upoštevanju navedenega je morala večina spodnjih ugotovitev v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve dampinga temeljiti na dostopnih dejstvih, zlasti na podatkih, ki sta jih predložila edini sodelujoči tajvanski proizvajalec izvoznik in en sodelujoči uvoznik, Eurostatovih podatkih in informacijah, ki jih je vložnik predložil v zahtevku za pregled. Uradnih tajvanskih statističnih podatkov o izvozu v tem primeru ni bilo mogoče uporabiti, saj zadevni izdelek predstavlja le majhen delež količin, prijavljenih v ustreznih postavkah harmoniziranega tarifnega sistema. |
| --- | --- |

(37)

Ob upoštevanju navedenega je morala večina spodnjih ugotovitev v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve dampinga temeljiti na dostopnih dejstvih, zlasti na podatkih, ki sta jih predložila edini sodelujoči tajvanski proizvajalec izvoznik in en sodelujoči uvoznik, Eurostatovih podatkih in informacijah, ki jih je vložnik predložil v zahtevku za pregled. Uradnih tajvanskih statističnih podatkov o izvozu v tem primeru ni bilo mogoče uporabiti, saj zadevni izdelek predstavlja le majhen delež količin, prijavljenih v ustreznih postavkah harmoniziranega tarifnega sistema.

2.2   Damping uvoza v OPP

2.2.1   Normalna vrednost

| (38) | V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej preučila, ali je bila pri sodelujočem tajvanskem proizvajalcu izvozniku domača prodaja podobnega izdelka neodvisnim strankam reprezentativna, tj. ali je bil celoten obseg take prodaje enak vsaj 5 % celotnega obsega ustreznega izvoza v Unijo. |
| --- | --- |

(38)

V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej preučila, ali je bila pri sodelujočem tajvanskem proizvajalcu izvozniku domača prodaja podobnega izdelka neodvisnim strankam reprezentativna, tj. ali je bil celoten obseg take prodaje enak vsaj 5 % celotnega obsega ustreznega izvoza v Unijo.

| (39) | Komisija je nato opredelila tiste vrste podobnega izdelka, ki jih je podjetje prodalo na notranjem trgu in so bile identične ali neposredno primerljive z vrstami, prodanimi za izvoz v Unijo. Elementi, ki so se upoštevali pri opredelitvi vrst izdelkov, so bili (i) vrsta pritrdilnih elementov, (ii) razred jekla, uporabljenega kot surovina, (iii) standard DIN pritrdilnih elementov, (iv) premer pritrdilnih elementov in (v) njihova dolžina. |
| --- | --- |

(39)

Komisija je nato opredelila tiste vrste podobnega izdelka, ki jih je podjetje prodalo na notranjem trgu in so bile identične ali neposredno primerljive z vrstami, prodanimi za izvoz v Unijo. Elementi, ki so se upoštevali pri opredelitvi vrst izdelkov, so bili (i) vrsta pritrdilnih elementov, (ii) razred jekla, uporabljenega kot surovina, (iii) standard DIN pritrdilnih elementov, (iv) premer pritrdilnih elementov in (v) njihova dolžina.

| (40) | Poleg tega je bilo preučeno, ali je domača prodaja sodelujočega proizvajalca izvoznika za posamezno vrsto izdelka reprezentativna, tj. ali je domača prodaja posamezne vrste izdelka enaka vsaj 5 % obsega prodaje iste vrste izdelka v Unijo. Nato je bilo za vrste izdelkov, ki so se prodajale v reprezentativnih količinah, preučeno, ali je bila taka prodaja opravljena v okviru običajnega poteka trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(40)

Poleg tega je bilo preučeno, ali je domača prodaja sodelujočega proizvajalca izvoznika za posamezno vrsto izdelka reprezentativna, tj. ali je domača prodaja posamezne vrste izdelka enaka vsaj 5 % obsega prodaje iste vrste izdelka v Unijo. Nato je bilo za vrste izdelkov, ki so se prodajale v reprezentativnih količinah, preučeno, ali je bila taka prodaja opravljena v okviru običajnega poteka trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe.

| (41) | Preiskava o tem, ali bi se lahko za domačo prodajo posamezne vrste izdelka, prodanega doma v reprezentativnih količinah, štela, kot da je bila opravljena v okviru običajnega poteka trgovine, je bila opravljena z določitvijo deleža dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam za zadevno vrsto. Ko je bila doma prodana zadostna količina posamezne vrste izdelka in je bila prodaja opravljena v okviru običajnega poteka trgovine, je normalna vrednost vedno temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje celotne domače prodaje zadevne vrste v OPP. |
| --- | --- |

(41)

Preiskava o tem, ali bi se lahko za domačo prodajo posamezne vrste izdelka, prodanega doma v reprezentativnih količinah, štela, kot da je bila opravljena v okviru običajnega poteka trgovine, je bila opravljena z določitvijo deleža dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam za zadevno vrsto. Ko je bila doma prodana zadostna količina posamezne vrste izdelka in je bila prodaja opravljena v okviru običajnega poteka trgovine, je normalna vrednost vedno temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje celotne domače prodaje zadevne vrste v OPP.

| (42) | Za preostale vrste izdelkov, katerih domača prodaja ni bila reprezentativna ali se niso prodajali v okviru običajnega poteka trgovine, je bila normalna vrednost konstruirana v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe. Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da sta se proizvodnim stroškom izvoženih vrst po potrebi dodala ustrezen delež za prodajo, splošne in upravne stroške ter ustrezna stopnja dobička na podlagi dejanskih podatkov o proizvodnji in prodaji podobnega izdelka v okviru običajnega poteka trgovine v skladu s prvim stavkom člena 2(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(42)

Za preostale vrste izdelkov, katerih domača prodaja ni bila reprezentativna ali se niso prodajali v okviru običajnega poteka trgovine, je bila normalna vrednost konstruirana v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe. Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da sta se proizvodnim stroškom izvoženih vrst po potrebi dodala ustrezen delež za prodajo, splošne in upravne stroške ter ustrezna stopnja dobička na podlagi dejanskih podatkov o proizvodnji in prodaji podobnega izdelka v okviru običajnega poteka trgovine v skladu s prvim stavkom člena 2(6) osnovne uredbe.

2.2.2   Izvozna cena

| (43) | Vse razen ene izvozne transakcije sodelujočega tajvanskega proizvajalca izvoznika na trg Unije so bile izvedene neposredno neodvisnim strankam. Zato je bila izvozna cena določena na podlagi cen, ki so se dejansko plačale ali se plačujejo za zadevni izdelek, v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(43)

Vse razen ene izvozne transakcije sodelujočega tajvanskega proizvajalca izvoznika na trg Unije so bile izvedene neposredno neodvisnim strankam. Zato je bila izvozna cena določena na podlagi cen, ki so se dejansko plačale ali se plačujejo za zadevni izdelek, v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe.

| (44) | Kadar je izvoz v Unijo potekal prek povezanega trgovinskega podjetja, je bila izvozna cena za izvozno transakcijo določena na podlagi prve cene povezanega trgovca pri nadaljnji prodaji neodvisnim strankam v Uniji v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(44)

Kadar je izvoz v Unijo potekal prek povezanega trgovinskega podjetja, je bila izvozna cena za izvozno transakcijo določena na podlagi prve cene povezanega trgovca pri nadaljnji prodaji neodvisnim strankam v Uniji v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe.

2.2.3   Primerjava

| (45) | Primerjava tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno je bila izvedena na podlagi cene franko tovarna in na enaki ravni trgovine. Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale razlike v dejavnikih, za katere se je izkazalo, da so vplivali na cene in primerljivost cen. Zato so bile, kadar je bilo to potrebno in upravičeno, izvedene ustrezne prilagoditve za razlike pri stroških prevoza, zavarovanja, manipuliranja, natovarjanja in drugih dodatnih stroških, finančnih stroških, stroških pakiranja, provizij ter rabatov. |
| --- | --- |

(45)

Primerjava tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno je bila izvedena na podlagi cene franko tovarna in na enaki ravni trgovine. Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale razlike v dejavnikih, za katere se je izkazalo, da so vplivali na cene in primerljivost cen. Zato so bile, kadar je bilo to potrebno in upravičeno, izvedene ustrezne prilagoditve za razlike pri stroških prevoza, zavarovanja, manipuliranja, natovarjanja in drugih dodatnih stroških, finančnih stroških, stroških pakiranja, provizij ter rabatov.

2.2.4   Stopnja dampinga

| (46) | V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila tehtana povprečna normalna vrednost glede na vrsto primerjana s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka. Glede na navedeno metodologijo je bilo ugotovljeno, da je sodelujoči izvoznik nadaljeval z dampinškimi praksami v OPP. Ob upoštevanju 4 mesecev od 12 mesecev OPP je damping znašal 22 %. |
| --- | --- |

(46)

V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila tehtana povprečna normalna vrednost glede na vrsto primerjana s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka. Glede na navedeno metodologijo je bilo ugotovljeno, da je sodelujoči izvoznik nadaljeval z dampinškimi praksami v OPP. Ob upoštevanju 4 mesecev od 12 mesecev OPP je damping znašal 22 %.

| (47) | Opozoriti je treba, da je izračun dampinga na podlagi 4 mesecev OPP metodologija, ki jo Komisija običajno uporablja za preglede zaradi izteka ukrepa, pri katerih bi bilo treba ugotoviti, ali se damping nadaljuje oziroma ali obstaja verjetnost, da se bo ponovil. V pregledih zaradi izteka ukrepa res ni treba določiti stopnje dampinga za vse transakcije, saj je tak izračun potreben le za spremembo stopnje veljavnega protidampinškega ukrepa, kar ni namen pregleda zaradi izteka ukrepa. Izbrani 4 meseci so bili zadnji meseci vsakega četrtletja in zato so bili enakomerno porazdeljeni v 12-mesečnem OPP. |
| --- | --- |

(47)

Opozoriti je treba, da je izračun dampinga na podlagi 4 mesecev OPP metodologija, ki jo Komisija običajno uporablja za preglede zaradi izteka ukrepa, pri katerih bi bilo treba ugotoviti, ali se damping nadaljuje oziroma ali obstaja verjetnost, da se bo ponovil. V pregledih zaradi izteka ukrepa res ni treba določiti stopnje dampinga za vse transakcije, saj je tak izračun potreben le za spremembo stopnje veljavnega protidampinškega ukrepa, kar ni namen pregleda zaradi izteka ukrepa. Izbrani 4 meseci so bili zadnji meseci vsakega četrtletja in zato so bili enakomerno porazdeljeni v 12-mesečnem OPP.

| (48) | Po končnem razkritju je edini sodelujoči tajvanski proizvajalec izvoznik trdil, da so bile nekatere domače transakcije iz vprašalnika, ki so se upoštevale za izračun normalne vrednosti, dejansko namenjene za izvoz v Evropsko unijo in ne za domačo potrošnjo. Podjetje je trdilo, da so bile te nadaljnje prodaje opravljene prek neodvisnih proizvajalcev pritrdilnih elementov ali trgovcev v Tajvanu. |
| --- | --- |

(48)

Po končnem razkritju je edini sodelujoči tajvanski proizvajalec izvoznik trdil, da so bile nekatere domače transakcije iz vprašalnika, ki so se upoštevale za izračun normalne vrednosti, dejansko namenjene za izvoz v Evropsko unijo in ne za domačo potrošnjo. Podjetje je trdilo, da so bile te nadaljnje prodaje opravljene prek neodvisnih proizvajalcev pritrdilnih elementov ali trgovcev v Tajvanu.

| (49) | Poudariti je treba, da te trditve ne podpirajo dokazi o tem, da bi bilo to blago izvažano v Evropsko unijo. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(49)

Poudariti je treba, da te trditve ne podpirajo dokazi o tem, da bi bilo to blago izvažano v Evropsko unijo. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (50) | Ob upoštevanju uporabe člena 18 osnovne uredbe stopnja dampinga za preostala vzorčena proizvajalca izvoznika ni bila izračunana. Vendar je bil po podatkih iz zahtevka za pregled izvoz iz Tajvana domnevno dampinški, pri čemer naj bi stopnje znašale od 14 % do 50 %. Na voljo ni nobenih informacij, ki bi prispevale k drugačnemu sklepu. Poleg tega dejstvo, da je bilo za edino preiskovano podjetje ugotovljeno, da izvaja damping na trgu Unije, in da je povprečna cena zadevnega izdelka, uvoženega iz Tajvana, nižja od povprečne izvozne cene navedenega podjetja, potrjuje obstoj dampinga na ravni države na podlagi preverjenih informacij. |
| --- | --- |

(50)

Ob upoštevanju uporabe člena 18 osnovne uredbe stopnja dampinga za preostala vzorčena proizvajalca izvoznika ni bila izračunana. Vendar je bil po podatkih iz zahtevka za pregled izvoz iz Tajvana domnevno dampinški, pri čemer naj bi stopnje znašale od 14 % do 50 %. Na voljo ni nobenih informacij, ki bi prispevale k drugačnemu sklepu. Poleg tega dejstvo, da je bilo za edino preiskovano podjetje ugotovljeno, da izvaja damping na trgu Unije, in da je povprečna cena zadevnega izdelka, uvoženega iz Tajvana, nižja od povprečne izvozne cene navedenega podjetja, potrjuje obstoj dampinga na ravni države na podlagi preverjenih informacij.

2.3   Razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov

| (51) | Poleg analize obstoja dampinga v OPP je bila verjetnost ponavljanja dampinga preučena tudi za Tajvan. |
| --- | --- |

(51)

Poleg analize obstoja dampinga v OPP je bila verjetnost ponavljanja dampinga preučena tudi za Tajvan.

| (52) | V zvezi s tem so bili analizirani naslednji dejavniki: prosta zmogljivost tajvanskih proizvajalcev izvoznikov, privlačnost trga Unije za tajvanske proizvajalce in njihov izvoz v tretje države. |
| --- | --- |

(52)

V zvezi s tem so bili analizirani naslednji dejavniki: prosta zmogljivost tajvanskih proizvajalcev izvoznikov, privlačnost trga Unije za tajvanske proizvajalce in njihov izvoz v tretje države.

2.3.1   Prosta zmogljivost izvoznikov

| (53) | Ker o tajvanski industriji PENJ ni veliko razpoložljivih javnih informacij, naslednji sklepi o prosti zmogljivosti izvoznikov temeljijo zlasti na informacijah iz zahtevka za pregled in informacijah, pridobljenih med preveritvenimi obiski. Po podatkih iz zahtevka za pregled so novi tajvanski proizvajalci PENJ vlagali v novo opremo, da bi povečali svojo proizvodno zmogljivost. Poleg tega je preveritev pokazala, da se za naložbe v zmogljivost pričakuje, da se bodo leta 2011 povečale za 12 % v primerjavi z obdobjem preiskave. V OPP je prosta zmogljivost sodelujočega proizvajalca znašala 7 % celotne proizvodne zmogljivosti. Za ravni zalog je bilo ugotovljeno, da so zelo nizke, saj je sodelujoče podjetje zadevni izdelek proizvajalo le po naročilu. |
| --- | --- |

(53)

Ker o tajvanski industriji PENJ ni veliko razpoložljivih javnih informacij, naslednji sklepi o prosti zmogljivosti izvoznikov temeljijo zlasti na informacijah iz zahtevka za pregled in informacijah, pridobljenih med preveritvenimi obiski. Po podatkih iz zahtevka za pregled so novi tajvanski proizvajalci PENJ vlagali v novo opremo, da bi povečali svojo proizvodno zmogljivost. Poleg tega je preveritev pokazala, da se za naložbe v zmogljivost pričakuje, da se bodo leta 2011 povečale za 12 % v primerjavi z obdobjem preiskave. V OPP je prosta zmogljivost sodelujočega proizvajalca znašala 7 % celotne proizvodne zmogljivosti. Za ravni zalog je bilo ugotovljeno, da so zelo nizke, saj je sodelujoče podjetje zadevni izdelek proizvajalo le po naročilu.

2.3.2   Privlačnost trga Unije

| (54) | Privlačnost trga Unije je mogoče ponazoriti z dejstvom, da uvedba protidampinških ukrepov ni vplivala na tajvanski izvoz v Unijo. Po Eurostatovih podatkih in preverjenih podatkih o uvozu je bil obseg uvoza iz Tajvana precej stabilen med letom 2007 in OPP, vendar se je vrednost tega uvoza v istem obdobju zmanjšala za 16 %. Iz tega izhaja, da se je povprečna prodajna cena PENJ s poreklom iz Tajvana v OPP znižala. To dokazuje, da so tajvanski izvozniki kljub veljavnim ukrepom še vedno lahko ohranili obseg izvoza in dodatno znižali svoje cene. |
| --- | --- |

(54)

Privlačnost trga Unije je mogoče ponazoriti z dejstvom, da uvedba protidampinških ukrepov ni vplivala na tajvanski izvoz v Unijo. Po Eurostatovih podatkih in preverjenih podatkih o uvozu je bil obseg uvoza iz Tajvana precej stabilen med letom 2007 in OPP, vendar se je vrednost tega uvoza v istem obdobju zmanjšala za 16 %. Iz tega izhaja, da se je povprečna prodajna cena PENJ s poreklom iz Tajvana v OPP znižala. To dokazuje, da so tajvanski izvozniki kljub veljavnim ukrepom še vedno lahko ohranili obseg izvoza in dodatno znižali svoje cene.

| (55) | Glede tega je ena od tajvanskih zainteresiranih strani poudarila, da znižanje tajvanskih izvoznih cen ni posledica sovražnega gibanja cen izvoznika, ampak je sledilo razvoju cen glavne surovine, tj. žičniške palice. Poudariti je treba, da je znižanje cen surovin podobno vplivalo na vse proizvajalce PENJ. Vendar se sklep, da ostaja trg Unije privlačen za tajvanske izvoznike, ne spremeni, saj so uspeli ohraniti obseg svojega izvoza kljub veljavnim protidampinškim ukrepom. |
| --- | --- |

(55)

Glede tega je ena od tajvanskih zainteresiranih strani poudarila, da znižanje tajvanskih izvoznih cen ni posledica sovražnega gibanja cen izvoznika, ampak je sledilo razvoju cen glavne surovine, tj. žičniške palice. Poudariti je treba, da je znižanje cen surovin podobno vplivalo na vse proizvajalce PENJ. Vendar se sklep, da ostaja trg Unije privlačen za tajvanske izvoznike, ne spremeni, saj so uspeli ohraniti obseg svojega izvoza kljub veljavnim protidampinškim ukrepom.

2.3.3   Izvozne cene za tretje države

| (56) | V zvezi s tajvanskim izvozom v tretje države je treba poudariti, da podatki o tajvanskem izvozu, ki jih je bilo mogoče analizirati, zadevajo celotne oznake HS. V primerjavi s statističnimi podatki o uvozu EU na ravni TARIC zadevni izdelek predstavlja približno 2,6 % obsega znotraj teh oznak HS. Zato so ti podatki brez pomena kot vir informacij o obsegu in cenah izvoza zadevnega izdelka iz Tajvana v tretje države. Vendar preverjeni podatki o izvozu, pridobljeni od treh vzorčenih tajvanskih izvoznikov, kažejo na zmanjšanje obsega izvoza v tretje države. To kaže na dejstvo, da je tajvanski izvoz bolj usmerjen v EU. |
| --- | --- |

(56)

V zvezi s tajvanskim izvozom v tretje države je treba poudariti, da podatki o tajvanskem izvozu, ki jih je bilo mogoče analizirati, zadevajo celotne oznake HS. V primerjavi s statističnimi podatki o uvozu EU na ravni TARIC zadevni izdelek predstavlja približno 2,6 % obsega znotraj teh oznak HS. Zato so ti podatki brez pomena kot vir informacij o obsegu in cenah izvoza zadevnega izdelka iz Tajvana v tretje države. Vendar preverjeni podatki o izvozu, pridobljeni od treh vzorčenih tajvanskih izvoznikov, kažejo na zmanjšanje obsega izvoza v tretje države. To kaže na dejstvo, da je tajvanski izvoz bolj usmerjen v EU.

| (57) | Poudariti je treba tudi, da informacije, ki jih je predložil sodelujoči tajvanski izvoznik, kažejo, da je prodajna cena na enoto za 10 % višja pri prodaji v Unijo v primerjavi z drugimi državami in da obseg izvoza v druge države predstavlja le 20 % obsega izvoza v Unijo. |
| --- | --- |

(57)

Poudariti je treba tudi, da informacije, ki jih je predložil sodelujoči tajvanski izvoznik, kažejo, da je prodajna cena na enoto za 10 % višja pri prodaji v Unijo v primerjavi z drugimi državami in da obseg izvoza v druge države predstavlja le 20 % obsega izvoza v Unijo.

2.4   Sklep o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga

| (58) | Na podlagi navedenih ugotovitev je mogoče skleniti, da je izvoz iz Tajvana še vedno dampinški in da bi se damping na trgu Unije ob ukinitvi sedanjih protidampinških ukrepov verjetno nadaljeval. Ob upoštevanju sedanje proste zmogljivosti v Tajvanu in privlačnosti trga Unije se dejansko zdi, da obstaja spodbuda za tajvanske proizvajalce izvoznike, da v primeru izteka sedanjega ukrepa povečajo svoj izvoz na trg Unije po dampinških cenah. |
| --- | --- |

(58)

Na podlagi navedenih ugotovitev je mogoče skleniti, da je izvoz iz Tajvana še vedno dampinški in da bi se damping na trgu Unije ob ukinitvi sedanjih protidampinških ukrepov verjetno nadaljeval. Ob upoštevanju sedanje proste zmogljivosti v Tajvanu in privlačnosti trga Unije se dejansko zdi, da obstaja spodbuda za tajvanske proizvajalce izvoznike, da v primeru izteka sedanjega ukrepa povečajo svoj izvoz na trg Unije po dampinških cenah.

D.   OPREDELITEV INDUSTRIJE UNIJE

1.   Proizvodnja Unije

| (59) | Za določitev celotne proizvodnje Unije so bile uporabljene vse razpoložljive informacije o proizvajalcih Unije, vključno z informacijami iz zahtevka za pregled in podatki, ki so bili zbrani od proizvajalcev Unije pred začetkom preiskave in po njem. |
| --- | --- |

(59)

Za določitev celotne proizvodnje Unije so bile uporabljene vse razpoložljive informacije o proizvajalcih Unije, vključno z informacijami iz zahtevka za pregled in podatki, ki so bili zbrani od proizvajalcev Unije pred začetkom preiskave in po njem.

| (60) | Na podlagi tega se je ocenilo, da je celotna proizvodnja Unije v obdobju preiskave znašala približno 63 000 ton. Ta podatek vključuje proizvodnjo vseh proizvajalcev Unije, ki so se javili, in ocenjen obseg proizvodnje proizvajalcev, ki se v postopku niso javili. |
| --- | --- |

(60)

Na podlagi tega se je ocenilo, da je celotna proizvodnja Unije v obdobju preiskave znašala približno 63 000 ton. Ta podatek vključuje proizvodnjo vseh proizvajalcev Unije, ki so se javili, in ocenjen obseg proizvodnje proizvajalcev, ki se v postopku niso javili.

| (61) | Kot je navedeno v uvodni izjavi (11), je bilo vzorčenje uporabljeno za preiskovanje proizvajalcev Unije. Od 12 proizvajalcev, ki so predložili informacije za izbiro vzorca, je bil izbran vzorec šestih proizvajalcev. Pozneje, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (17), en proizvajalec ni sodeloval. Sodelujoča vzorčena podjetja so predstavljala približno 31 % celotne ocenjene proizvodnje Unije. |
| --- | --- |

(61)

Kot je navedeno v uvodni izjavi (11), je bilo vzorčenje uporabljeno za preiskovanje proizvajalcev Unije. Od 12 proizvajalcev, ki so predložili informacije za izbiro vzorca, je bil izbran vzorec šestih proizvajalcev. Pozneje, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (17), en proizvajalec ni sodeloval. Sodelujoča vzorčena podjetja so predstavljala približno 31 % celotne ocenjene proizvodnje Unije.

2.   Industrija Unije

| (62) | Za vse proizvajalce Unije iz uvodne izjave (59) se šteje, da predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe, pri čemer bodo v nadaljnjem besedilu navedeni kot „industrija Unije“. |
| --- | --- |

(62)

Za vse proizvajalce Unije iz uvodne izjave (59) se šteje, da predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe, pri čemer bodo v nadaljnjem besedilu navedeni kot „industrija Unije“.

E.   POLOŽAJ NA TRGU UNIJE

1.   Uvodna opomba

| (63) | Pri oceni obsega in cenovnih trendov so bili uporabljeni Eurostatovi statistični podatki o uvozu za oznake KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 in 7318 15 70, skupaj s podatki iz zahtevka za pregled in podatki, zbranimi od proizvajalcev Unije pred začetkom pregleda in po njem ter podprtimi s preverjenimi izpolnjenimi vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(63)

Pri oceni obsega in cenovnih trendov so bili uporabljeni Eurostatovi statistični podatki o uvozu za oznake KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 in 7318 15 70, skupaj s podatki iz zahtevka za pregled in podatki, zbranimi od proizvajalcev Unije pred začetkom pregleda in po njem ter podprtimi s preverjenimi izpolnjenimi vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

2.   Potrošnja Unije

| (64) | Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije v Uniji, vzetega iz zahtevka za pregled in podprtega s preverjenimi podatki, pridobljenimi od sodelujočih vzorčenih proizvajalcev, in obsega uvoza na podlagi Eurostatovih podatkov. |
| --- | --- |

(64)

Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije v Uniji, vzetega iz zahtevka za pregled in podprtega s preverjenimi podatki, pridobljenimi od sodelujočih vzorčenih proizvajalcev, in obsega uvoza na podlagi Eurostatovih podatkov.

| (65) | Na podlagi tega se je potrošnja Unije razvijala tako:

  Razpredelnica 1 | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celotna potrošnja Unije (v tonah) | 123 224 | 120 598 | 101 143 | 121 402 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 98 | 82 | 99 |

(65)

Na podlagi tega se je potrošnja Unije razvijala tako:

Razpredelnica 1

2007

2008

2009

OPP

Celotna potrošnja Unije (v tonah)

123 224

120 598

101 143

121 402

Indeks (2007 = 100)

100

98

82

99

| (66) | Med letom 2007 in OPP je potrošnja Unije ostala razmeroma stabilna. Vendar se je med letoma 2007 in 2009 zaradi svetovnih negativnih učinkov finančne krize znatno zmanjšala, in sicer za 18 % Med letom 2009 in OPP si je potrošnja Unije spet opomogla, saj se je povečala za 20 %. |
| --- | --- |

(66)

Med letom 2007 in OPP je potrošnja Unije ostala razmeroma stabilna. Vendar se je med letoma 2007 in 2009 zaradi svetovnih negativnih učinkov finančne krize znatno zmanjšala, in sicer za 18 % Med letom 2009 in OPP si je potrošnja Unije spet opomogla, saj se je povečala za 20 %.

3.   Obseg, tržni delež in cene uvoza iz zadevnih držav

3.1   Kumulacija

| (67) | Za oceno kumulacije uvoza zadevnih držav je bil na podlagi pogojev iz člena 3(4) osnovne uredbe preučen položaj obeh držav. |
| --- | --- |

(67)

Za oceno kumulacije uvoza zadevnih držav je bil na podlagi pogojev iz člena 3(4) osnovne uredbe preučen položaj obeh držav.

| (68) | Ugotovljeno je bilo, da je bil obseg uvoza LRK in Tajvana nad pragom de minimis iz člena 5(7) osnovne uredbe in da ni bil zanemarljiv. Poleg tega je bil za obseg uvoza iz teh dveh držav med obravnavanim obdobjem značilen precej podoben trend, pri čemer se je med letoma 2007 in 2009 zmanjšal, v OPP pa povečal. Kar zadeva povprečne uvozne cene, je razvoj cen uvoza LRK, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (32), pokazal, da se je povprečna uvozna cena po Eurostatovih podatkih zvišala. Vendar je podrobnejša analiza pokazala, da se je cena PENJ, ki so prijavljeni pod oznako KN in predstavljajo večino celotne uvožene količine v OPP, v obravnavanem obdobju znižala za 24 %. Tajvanske cene so se v obravnavanem obdobju znižale, najnižjo raven pa so dosegle v OPP. Preiskava je pokazala tudi, da so bili konkurenčni pogoji med zadevnimi izvajalci podobni. Zato se je štelo, da so bili pogoji za kumulacijo izpolnjeni. |
| --- | --- |

(68)

Ugotovljeno je bilo, da je bil obseg uvoza LRK in Tajvana nad pragom de minimis iz člena 5(7) osnovne uredbe in da ni bil zanemarljiv. Poleg tega je bil za obseg uvoza iz teh dveh držav med obravnavanim obdobjem značilen precej podoben trend, pri čemer se je med letoma 2007 in 2009 zmanjšal, v OPP pa povečal. Kar zadeva povprečne uvozne cene, je razvoj cen uvoza LRK, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (32), pokazal, da se je povprečna uvozna cena po Eurostatovih podatkih zvišala. Vendar je podrobnejša analiza pokazala, da se je cena PENJ, ki so prijavljeni pod oznako KN in predstavljajo večino celotne uvožene količine v OPP, v obravnavanem obdobju znižala za 24 %. Tajvanske cene so se v obravnavanem obdobju znižale, najnižjo raven pa so dosegle v OPP. Preiskava je pokazala tudi, da so bili konkurenčni pogoji med zadevnimi izvajalci podobni. Zato se je štelo, da so bili pogoji za kumulacijo izpolnjeni.

3.2   Dampinški uvoz iz LRK in Tajvana

| (69) | Uvoz iz LRK in Tajvana se je v obravnavanem obdobju razvijal tako:

  Razpredelnica 2 | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz zadevnih držav (v tonah) | 8 559 | 6 636 | 6 154 | 8 795 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 78 | 72 | 103 |
| Tržni delež uvoza iz zadevnih držav | 6,9 % | 5,5 % | 6,1 % | 7,2 % |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 79 | 88 | 104 |
| Povprečna cena uvoza iz zadevnih držav (v EUR/tono) | 4 998 | 4 709 | 4 656 | 4 730 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 94 | 93 | 95 |

(69)

Uvoz iz LRK in Tajvana se je v obravnavanem obdobju razvijal tako:

Razpredelnica 2

2007

2008

2009

OPP

Obseg uvoza iz zadevnih držav (v tonah)

8 559

6 636

6 154

8 795

Indeks (2007 = 100)

100

78

72

103

Tržni delež uvoza iz zadevnih držav

6,9 %

5,5 %

6,1 %

7,2 %

Indeks (2007 = 100)

100

79

88

104

Povprečna cena uvoza iz zadevnih držav (v EUR/tono)

4 998

4 709

4 656

4 730

Indeks (2007 = 100)

100

94

93

95

| (70) | Kot je prikazano v zgornji razpredelnici, se je obseg uvoza s poreklom iz zadevnih držav v obravnavanem obdobju povečal za 3 %. V obdobju 2008–2009 je v skladu z razvojem potrošnje prišlo do upada. Vendar to zmanjšanje ni bilo tako izrazito kot zmanjšanje potrošnje v istem obdobju. Med letom 2009 in OPP se je uvoz spet povečal, in sicer za kar 43 %. |
| --- | --- |

(70)

Kot je prikazano v zgornji razpredelnici, se je obseg uvoza s poreklom iz zadevnih držav v obravnavanem obdobju povečal za 3 %. V obdobju 2008–2009 je v skladu z razvojem potrošnje prišlo do upada. Vendar to zmanjšanje ni bilo tako izrazito kot zmanjšanje potrošnje v istem obdobju. Med letom 2009 in OPP se je uvoz spet povečal, in sicer za kar 43 %.

| (71) | Povprečne uvozne cene so se v obravnavanem obdobju znižale za 5 %. Kar zadeva obseg, so bile tudi uvozne cene leta 2009 na najnižji ravni, vendar so se pozneje nekoliko zvišale. |
| --- | --- |

(71)

Povprečne uvozne cene so se v obravnavanem obdobju znižale za 5 %. Kar zadeva obseg, so bile tudi uvozne cene leta 2009 na najnižji ravni, vendar so se pozneje nekoliko zvišale.

| (72) | V obravnavanem obdobju je tržni delež dampinškega uvoza sledil razvoju potrošnje in ostal stabilen na približno 7 %. |
| --- | --- |

(72)

V obravnavanem obdobju je tržni delež dampinškega uvoza sledil razvoju potrošnje in ostal stabilen na približno 7 %.

3.3   Nelojalno nižanje prodajnih cen

| (73) | Zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov LRK in omejenega sodelovanja tajvanskih proizvajalcev izvoznikov je količina razpoložljivih informacij o vrstah PENJ, ki so se izvažale v Unijo, zelo omejena. Zaradi tega in dejstva, da zadevni izdelek zajema veliko različnih vrst PENJ z velikimi razlikami v ceni (cene na enoto v kategoriji lesnih vijakov se lahko na primer razlikujejo za 30-krat), ni bilo mogoče izvesti pomenljive primerjave cen za namen določitve stopenj nelojalnega nižanja. Primerjava tehtane povprečne prodajne cene industrije Unije, zaračunane nepovezanim strankam v Uniji in prilagojene na raven franko tovarna, in povprečne uvozne cene CIF zadevnih držav iz Eurostatovih podatkov ni pokazala nobenih znakov nelojalnega nižanja v OPP. Kar zadeva Tajvan, je edini sodelujoči proizvajalec izvoznik izvažal posebno vrsto PENJ, katere proizvodnja v Uniji je zelo omejena. Ker ni bilo ujemajočih se vrst izdelkov, za to podjetje zato ni bilo mogoče izračunati nelojalnega nižanja za vsako vrsto posebej. |
| --- | --- |

(73)

Zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov LRK in omejenega sodelovanja tajvanskih proizvajalcev izvoznikov je količina razpoložljivih informacij o vrstah PENJ, ki so se izvažale v Unijo, zelo omejena. Zaradi tega in dejstva, da zadevni izdelek zajema veliko različnih vrst PENJ z velikimi razlikami v ceni (cene na enoto v kategoriji lesnih vijakov se lahko na primer razlikujejo za 30-krat), ni bilo mogoče izvesti pomenljive primerjave cen za namen določitve stopenj nelojalnega nižanja. Primerjava tehtane povprečne prodajne cene industrije Unije, zaračunane nepovezanim strankam v Uniji in prilagojene na raven franko tovarna, in povprečne uvozne cene CIF zadevnih držav iz Eurostatovih podatkov ni pokazala nobenih znakov nelojalnega nižanja v OPP. Kar zadeva Tajvan, je edini sodelujoči proizvajalec izvoznik izvažal posebno vrsto PENJ, katere proizvodnja v Uniji je zelo omejena. Ker ni bilo ujemajočih se vrst izdelkov, za to podjetje zato ni bilo mogoče izračunati nelojalnega nižanja za vsako vrsto posebej.

4.   Gospodarski položaj industrije Unije

4.1   Uvodne opombe

| (74) | Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe preučila vse gospodarske dejavnike in indekse, ki vplivajo na stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(74)

Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe preučila vse gospodarske dejavnike in indekse, ki vplivajo na stanje industrije Unije.

| (75) | Zaradi uporabe vzorčenja so bili kazalci škode določeni delno za industrijo Unije kot celoto, delno pa le za vzorčene proizvajalce Unije. Analiza škode glede makroekonomskih podatkov, kot so tržni delež, proizvodnja, zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, rast, zaloge, zaposlenost ter produktivnost, temelji na podatkih celotne industrije Unije. Sicer so bili uporabljeni podatki glede vzorčenih proizvajalcev Unije (cene transakcij, naložbe in donosnost naložb, plače, dobičkonosnost, denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala). |
| --- | --- |

(75)

Zaradi uporabe vzorčenja so bili kazalci škode določeni delno za industrijo Unije kot celoto, delno pa le za vzorčene proizvajalce Unije. Analiza škode glede makroekonomskih podatkov, kot so tržni delež, proizvodnja, zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, rast, zaloge, zaposlenost ter produktivnost, temelji na podatkih celotne industrije Unije. Sicer so bili uporabljeni podatki glede vzorčenih proizvajalcev Unije (cene transakcij, naložbe in donosnost naložb, plače, dobičkonosnost, denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala).

4.2   Proizvodnja

| (76) | Spodnja razpredelnica kaže, da se je proizvodnja v obravnavanem obdobju zmanjšala za 17 %. Proizvodnja industrije Unije se je v skladu z zmanjšanim povpraševanjem med letoma 2007 in 2009 najprej znatno zmanjšala za 24 %, nato pa se je med letom 2009 in OPP nekoliko povečala, in sicer za 10 %.

  Razpredelnica 3 | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja (v tonah) | 74 514 | 69 514 | 56 396 | 62 213 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 93 | 76 | 83 |
| Vir: Makropodatki. |

(76)

Spodnja razpredelnica kaže, da se je proizvodnja v obravnavanem obdobju zmanjšala za 17 %. Proizvodnja industrije Unije se je v skladu z zmanjšanim povpraševanjem med letoma 2007 in 2009 najprej znatno zmanjšala za 24 %, nato pa se je med letom 2009 in OPP nekoliko povečala, in sicer za 10 %.

Razpredelnica 3

2007

2008

2009

OPP

Proizvodnja (v tonah)

74 514

69 514

56 396

62 213

Indeks (2006 = 100)

100

93

76

83

Vir: Makropodatki.

4.3   Zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (77) | Proizvodna zmogljivost se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 13 %, stopnja izkoriščenosti zmogljivosti pa se je med letom 2007 in OPP v skladu z razvojem proizvodnje nekoliko znižala, in sicer za 4 %.

  Razpredelnica 4 | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodna zmogljivost (v tonah) | 148 039 | 140 743 | 127 200 | 128 881 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 95 | 86 | 87 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 50 % | 49 % | 44 % | 48 % |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 98 | 88 | 96 |
| Vir: Makropodatki. |

(77)

Proizvodna zmogljivost se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 13 %, stopnja izkoriščenosti zmogljivosti pa se je med letom 2007 in OPP v skladu z razvojem proizvodnje nekoliko znižala, in sicer za 4 %.

Razpredelnica 4

2007

2008

2009

OPP

Proizvodna zmogljivost (v tonah)

148 039

140 743

127 200

128 881

Indeks (2006 = 100)

100

95

86

87

Izkoriščenost zmogljivosti

50 %

49 %

44 %

48 %

Indeks (2006 = 100)

100

98

88

96

Vir: Makropodatki.

4.4   Zaloge

| (78) | Raven končnih zalog industrije Unije se je leta 2008 v primerjavi z letom 2007 znižala, nato pa je med letom 2008 in OPP ostala stabilna. Raven zalog se je v OPP nekoliko zvišala, vendar je bila še vedno za 26 % nižja kot leta 2007.

  Razpredelnica 5 | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge (v tonah) | 9 688 | 7 465 | 6 964 | 7 139 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 77 | 72 | 74 |
| Vir: Makropodatki. |

(78)

Raven končnih zalog industrije Unije se je leta 2008 v primerjavi z letom 2007 znižala, nato pa je med letom 2008 in OPP ostala stabilna. Raven zalog se je v OPP nekoliko zvišala, vendar je bila še vedno za 26 % nižja kot leta 2007.

Razpredelnica 5

2007

2008

2009

OPP

Končne zaloge (v tonah)

9 688

7 465

6 964

7 139

Indeks (2006 = 100)

100

77

72

74

Vir: Makropodatki.

4.5   Obseg prodaje

| (79) | Prodaja industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 25 %. Obseg prodaje se je med letoma 2007 in 2009 zmanjšal za 28 %, najnižjo raven pa je dosegel leta 2009. Vendar si je obseg prodaje v OPP opomogel in se v primerjavi z ravnmi iz leta 2009 povečal za 5 %. Poudariti je treba, da je bilo to povečanje veliko manjše od povečanja povpraševanja (20 %) v istem obdobju.

  Razpredelnica 6 | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje EU nepovezanim strankam (v tonah) | 62 326 | 56 042 | 44 627 | 46 851 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 90 | 72 | 75 |
| Vir: Makropodatki. |

(79)

Prodaja industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 25 %. Obseg prodaje se je med letoma 2007 in 2009 zmanjšal za 28 %, najnižjo raven pa je dosegel leta 2009. Vendar si je obseg prodaje v OPP opomogel in se v primerjavi z ravnmi iz leta 2009 povečal za 5 %. Poudariti je treba, da je bilo to povečanje veliko manjše od povečanja povpraševanja (20 %) v istem obdobju.

Razpredelnica 6

2007

2008

2009

OPP

Obseg prodaje EU nepovezanim strankam (v tonah)

62 326

56 042

44 627

46 851

Indeks (2007 = 100)

100

90

72

75

Vir: Makropodatki.

4.6   Tržni delež

| (80) | Tržni delež industrije Unije se je med letom 2007 in OPP postopno zmanjšal za 12 odstotnih točk.

  Razpredelnica 7 | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tržni delež industrije Unije | 50,6 % | 46,5 % | 44,1 % | 38,6 % |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 92 | 87 | 76 |
| Vir: Makropodatki. |

(80)

Tržni delež industrije Unije se je med letom 2007 in OPP postopno zmanjšal za 12 odstotnih točk.

Razpredelnica 7

2007

2008

2009

OPP

Tržni delež industrije Unije

50,6 %

46,5 %

44,1 %

38,6 %

Indeks (2007 = 100)

100

92

87

76

Vir: Makropodatki.

4.7   Rast

| (81) | Kot je prikazano v razpredelnici 1 v uvodni izjavi (65), se je potrošnja Unije med letoma 2007 in 2009 zmanjšala, nato pa se je povečala na skoraj enako raven kot leta 2007. Vendar je industrija Unije v obravnavanem obdobju izgubila 12 odstotnih točk, medtem ko je tržni delež zadevnega uvoza uspel ostati stabilen. |
| --- | --- |

(81)

Kot je prikazano v razpredelnici 1 v uvodni izjavi (65), se je potrošnja Unije med letoma 2007 in 2009 zmanjšala, nato pa se je povečala na skoraj enako raven kot leta 2007. Vendar je industrija Unije v obravnavanem obdobju izgubila 12 odstotnih točk, medtem ko je tržni delež zadevnega uvoza uspel ostati stabilen.

4.8   Zaposlenost

| (82) | Raven zaposlenosti v industriji Unije se je med letom 2007 in OPP znižala za 7 %.

  Razpredelnica 8 | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaposlenost na področju zadevnega izdelka (število oseb) | 954 | 1 007 | 863 | 886 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 106 | 90 | 93 |
| Vir: Makropodatki. |

(82)

Raven zaposlenosti v industriji Unije se je med letom 2007 in OPP znižala za 7 %.

Razpredelnica 8

2007

2008

2009

OPP

Zaposlenost na področju zadevnega izdelka (število oseb)

954

1 007

863

886

Indeks (2007 = 100)

100

106

90

93

Vir: Makropodatki.

4.9   Produktivnost

| (83) | Produktivnost delovne sile v industriji Unije, merjena s proizvodnjo na zaposleno osebo na leto, se je med letom 2007 in OPP zmanjšala za 10 %. Najnižjo raven je dosegla leta 2009, v OPP pa si je opomogla.

  Razpredelnica 9 | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivnost (v tonah na zaposlenega) | 78,1 | 69 | 65,3 | 70,2 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 88 | 84 | 90 |
| Vir: Makropodatki. |

(83)

Produktivnost delovne sile v industriji Unije, merjena s proizvodnjo na zaposleno osebo na leto, se je med letom 2007 in OPP zmanjšala za 10 %. Najnižjo raven je dosegla leta 2009, v OPP pa si je opomogla.

Razpredelnica 9

2007

2008

2009

OPP

Produktivnost (v tonah na zaposlenega)

78,1

69

65,3

70,2

Indeks (2007 = 100)

100

88

84

90

Vir: Makropodatki.

4.10   Prodajne cene in dejavniki, ki vplivajo na domače cene

| (84) | Prodajne cene industrije Unije na enoto so med letoma 2007 in 2009 sledile znatno padajočemu trendu, in sicer so se znižale za 50 %. To je bila delno posledica znatnega zmanjšanja stroškov surovin, ki se uporabljajo za proizvodnjo PENJ. Prodajne cene so si v OPP opomogle, vendar so bile v primerjavi z letom 2009 še vedno 35 % nižje od prodajnih cen, ki so prevladovale na začetku obravnavanega obdobja. |
| --- | --- |

(84)

Prodajne cene industrije Unije na enoto so med letoma 2007 in 2009 sledile znatno padajočemu trendu, in sicer so se znižale za 50 %. To je bila delno posledica znatnega zmanjšanja stroškov surovin, ki se uporabljajo za proizvodnjo PENJ. Prodajne cene so si v OPP opomogle, vendar so bile v primerjavi z letom 2009 še vedno 35 % nižje od prodajnih cen, ki so prevladovale na začetku obravnavanega obdobja.

| (85) | Preiskava je pokazala, da je znižanje prodajnih cen med letoma 2007 in 2009 delno odražalo učinek gospodarske krize, ki je v navedenem obdobju privedla do zmanjšanja stroškov za 28 %. To zmanjšanje je odražalo zlasti razvoj cen niklja, tj. glavne surovine, ki se uporablja v proizvodnji pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla. Vendar je preiskava pokazala, da je poleg negativnega učinka finančne krize na prodajne cene k znižanju prispeval tudi uvoz, zlasti iz tretjih držav, ki se je na trgu Unije razširil kljub nizki potrošnji in izvajal pritisk na cene osnovnih vrst izdelkov, ki jih proizvaja in prodaja industrija Unije, ki je bila prisiljena znižati svoje prodajne cene za več, kot so se zmanjšali stroški. To je privedlo do znatnega poslabšanja uspešnosti industrije Unije v tem obdobju. Čeprav so se prodajne cene v OPP v primerjavi z letom 2009 zvišale, njihova raven ni zadostovala, da bi krila vse stroške in omogočila industriji Unije, da ustvari ustrezno stopnjo dobička. |
| --- | --- |

(85)

Preiskava je pokazala, da je znižanje prodajnih cen med letoma 2007 in 2009 delno odražalo učinek gospodarske krize, ki je v navedenem obdobju privedla do zmanjšanja stroškov za 28 %. To zmanjšanje je odražalo zlasti razvoj cen niklja, tj. glavne surovine, ki se uporablja v proizvodnji pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla. Vendar je preiskava pokazala, da je poleg negativnega učinka finančne krize na prodajne cene k znižanju prispeval tudi uvoz, zlasti iz tretjih držav, ki se je na trgu Unije razširil kljub nizki potrošnji in izvajal pritisk na cene osnovnih vrst izdelkov, ki jih proizvaja in prodaja industrija Unije, ki je bila prisiljena znižati svoje prodajne cene za več, kot so se zmanjšali stroški. To je privedlo do znatnega poslabšanja uspešnosti industrije Unije v tem obdobju. Čeprav so se prodajne cene v OPP v primerjavi z letom 2009 zvišale, njihova raven ni zadostovala, da bi krila vse stroške in omogočila industriji Unije, da ustvari ustrezno stopnjo dobička.

| (86) | Prodajne cene iz spodnje razpredelnice so povprečne cene na tono, ki so precej odvisne od ponudbe. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (73), se lahko cene znotraj nekaterih kategorij PENJ razlikujejo celo do 30-krat.

  Razpredelnica 10 | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečne prodajne cene (v EUR/tono) | 5 842 | 4 437 | 2 914 | 3 803 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 76 | 50 | 65 |
| Vir: Makropodatki. |

(86)

Prodajne cene iz spodnje razpredelnice so povprečne cene na tono, ki so precej odvisne od ponudbe. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (73), se lahko cene znotraj nekaterih kategorij PENJ razlikujejo celo do 30-krat.

Razpredelnica 10

2007

2008

2009

OPP

Povprečne prodajne cene (v EUR/tono)

5 842

4 437

2 914

3 803

Indeks (2007 = 100)

100

76

50

65

Vir: Makropodatki.

4.11   Plače

| (87) | Med letom 2007 in OPP so se povprečne plače na zaposlenega zmanjšale za 12 %.

  Razpredelnica 11 | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Letni stroški dela na zaposlenega (v 1000 EUR) | 47 | 44 | 41 | 42 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 94 | 87 | 88 |
| Vir: Makropodatki. |

(87)

Med letom 2007 in OPP so se povprečne plače na zaposlenega zmanjšale za 12 %.

Razpredelnica 11

2007

2008

2009

OPP

Letni stroški dela na zaposlenega (v 1000 EUR)

47

44

41

42

Indeks (2007 = 100)

100

94

87

88

Vir: Makropodatki.

4.12   Naložbe

| (88) | Industrija Unije je leta 2008 veliko vlagala v proizvodnjo PENJ v primerjavi z drugimi leti, zajetimi v obravnavanem obdobju. Po tem letu so se naložbe zmanjšale.

  Razpredelnica 12 | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto naložbe (v 000 EUR) | 2 504 | 9 899 | 3 087 | 2 299 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 395 | 123 | 92 |
| Vir: Makropodatki. |

(88)

Industrija Unije je leta 2008 veliko vlagala v proizvodnjo PENJ v primerjavi z drugimi leti, zajetimi v obravnavanem obdobju. Po tem letu so se naložbe zmanjšale.

Razpredelnica 12

2007

2008

2009

OPP

Neto naložbe (v 000 EUR)

2 504

9 899

3 087

2 299

Indeks (2007 = 100)

100

395

123

92

Vir: Makropodatki.

4.13   Dobičkonosnost in donosnost naložb

| (89) | Kot je navedeno v uvodni izjavi (85), je preiskava pokazala, da je bila cena industrije Unije, ne glede na to da je znižanje prodajnih cen delno odražalo zmanjšanje stroškov, pod pritiskom uvoza PENJ in ni omogočala kritja vseh stroškov, nastalih pri proizvodnji in prodaji PENJ. To je privedlo do znatnega poslabšanja dobičkonosnosti, ki je bila leta 2007 pozitivna, pozneje pa negativna, kot je prikazano v spodnji preglednici. |
| --- | --- |

(89)

Kot je navedeno v uvodni izjavi (85), je preiskava pokazala, da je bila cena industrije Unije, ne glede na to da je znižanje prodajnih cen delno odražalo zmanjšanje stroškov, pod pritiskom uvoza PENJ in ni omogočala kritja vseh stroškov, nastalih pri proizvodnji in prodaji PENJ. To je privedlo do znatnega poslabšanja dobičkonosnosti, ki je bila leta 2007 pozitivna, pozneje pa negativna, kot je prikazano v spodnji preglednici.

| (90) | Donosnost naložb (v nadaljnjem besedilu: DN) se je z 29 % leta 2007 znatno zmanjšala na –17 % v OPP.

  Razpredelnica 13 | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto dobiček prodaje EU nepovezanim strankam (% neto prodaje) | 7 % | –9 % | –36 % | –3 % |
| DN (neto dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb) | 29 % | –16 % | –41 % | –17 % |
| Vir: Makropodatki. |

(90)

Donosnost naložb (v nadaljnjem besedilu: DN) se je z 29 % leta 2007 znatno zmanjšala na –17 % v OPP.

Razpredelnica 13

2007

2008

2009

OPP

Neto dobiček prodaje EU nepovezanim strankam (% neto prodaje)

7 %

–9 %

–36 %

–3 %

DN (neto dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb)

29 %

–16 %

–41 %

–17 %

Vir: Makropodatki.

4.14   Denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala

| (91) | Neto denarni tok iz poslovanja se je v obravnavanem obdobju znatno zmanjšal. Najnižjo raven je dosegel leta 2009, potem pa se je nekoliko povečal. Vendar je bil denarni tok v OPP še vedno znatno manjši kot leta 2007.

  Razpredelnica 14 | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Denarni tok (v 000 EUR) | 15 899 | – 698 | –12 357 | –8 271 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | –4 | –78 | –52 |
| Vir: Mikropodatki. |

(91)

Neto denarni tok iz poslovanja se je v obravnavanem obdobju znatno zmanjšal. Najnižjo raven je dosegel leta 2009, potem pa se je nekoliko povečal. Vendar je bil denarni tok v OPP še vedno znatno manjši kot leta 2007.

Razpredelnica 14

2007

2008

2009

OPP

Denarni tok (v 000 EUR)

15 899

– 698

–12 357

–8 271

Indeks (2007 = 100)

100

–4

–78

–52

Vir: Mikropodatki.

4.15   Višina stopnje dampinga

| (92) | Na podlagi podatkov, pridobljenih iz zahtevka za pregled in od edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika v Tajvanu, se je znaten damping kljub veljavnim ukrepom nadaljeval pri stopnjah od 13,6 % do 61,8 % za LRK ter od 14 % do 50 % za Tajvan. Učinka dejanskih stopenj dampinga na industrijo Unije ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega. |
| --- | --- |

(92)

Na podlagi podatkov, pridobljenih iz zahtevka za pregled in od edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika v Tajvanu, se je znaten damping kljub veljavnim ukrepom nadaljeval pri stopnjah od 13,6 % do 61,8 % za LRK ter od 14 % do 50 % za Tajvan. Učinka dejanskih stopenj dampinga na industrijo Unije ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega.

4.16   Okrevanje od učinkov preteklega dampinga

| (93) | Skoraj vsi preučeni kazalci kažejo na poslabšanje gospodarskega in finančnega položaja industrije Unije po letu 2007. Uvoz iz zadevnih držav se je kljub veljavnim ukrepom nekoliko povečal, njegov tržni delež pa je uspel ostati stabilen. Ko je finančna kriza leta 2009 vplivala na splošno povpraševanje v Uniji in so bile prodajne cene pod pritiskom, so proizvajalci Unije izgubili znaten del svojih strank. Le nekateri proizvajalci Unije so lahko povečali obseg svoje proizvodnje, tako da so proizvajali drugačne vrste pritrdilnih elementov (npr. pritrdilne elemente iz ogljikovega jekla), in imeli koristi od ekonomije obsega, s čimer so lahko nadomestili izgubo obsega prodaje, nastalo pri poslovanju s PENJ. Proizvajalci Unije so si hkrati prizadevali za zvišanje svojih naložb, da bi izboljšali učinkovitost proizvodnje. V OPP je industrija Unije uspela izboljšati svojo učinkovitost, čeprav je še vedno ustvarjala izgubo. Glede na zelo nizko raven izkoriščenosti zmogljivosti, ki je predvidena, se položaj verjetno ne bo izboljšal. |
| --- | --- |

(93)

Skoraj vsi preučeni kazalci kažejo na poslabšanje gospodarskega in finančnega položaja industrije Unije po letu 2007. Uvoz iz zadevnih držav se je kljub veljavnim ukrepom nekoliko povečal, njegov tržni delež pa je uspel ostati stabilen. Ko je finančna kriza leta 2009 vplivala na splošno povpraševanje v Uniji in so bile prodajne cene pod pritiskom, so proizvajalci Unije izgubili znaten del svojih strank. Le nekateri proizvajalci Unije so lahko povečali obseg svoje proizvodnje, tako da so proizvajali drugačne vrste pritrdilnih elementov (npr. pritrdilne elemente iz ogljikovega jekla), in imeli koristi od ekonomije obsega, s čimer so lahko nadomestili izgubo obsega prodaje, nastalo pri poslovanju s PENJ. Proizvajalci Unije so si hkrati prizadevali za zvišanje svojih naložb, da bi izboljšali učinkovitost proizvodnje. V OPP je industrija Unije uspela izboljšati svojo učinkovitost, čeprav je še vedno ustvarjala izgubo. Glede na zelo nizko raven izkoriščenosti zmogljivosti, ki je predvidena, se položaj verjetno ne bo izboljšal.

5.   Učinek dampinškega uvoza in drugih dejavnikov

5.1   Učinek dampinškega uvoza

| (94) | Preiskava je pokazala, da se je uvoz iz LRK in Tajvana v obravnavanem obdobju kljub veljavnim ukrepom in zmanjšanja potrošnje v Uniji v obravnavanem obdobju nekoliko povečal ter ohranil stabilen tržen delež. |
| --- | --- |

(94)

Preiskava je pokazala, da se je uvoz iz LRK in Tajvana v obravnavanem obdobju kljub veljavnim ukrepom in zmanjšanja potrošnje v Uniji v obravnavanem obdobju nekoliko povečal ter ohranil stabilen tržen delež.

| (95) | Kot je navedeno v uvodni izjavi (73), zaradi pomanjkanja informacij o vrstah, ki so jih izvažali proizvajalci izvozniki LRK in tajvanski proizvajalci izvozniki, ter velike razlike v cenah različnih vrst izdelkov v okviru te povprečne cene ni bilo mogoče izvesti pomenljive primerjave cen med uvoznimi cenami zadevnih držav in prodajnimi cenami industrije Unije na trgu Unije. Izvoznih cen edinega sodelujočega tajvanskega proizvajalca dejansko ni bilo mogoče pomenljivo primerjati s cenami vzorčenih proizvajalcev Unije, saj ni bilo ujemajočih se podobnih vrst izdelkov. |
| --- | --- |

(95)

Kot je navedeno v uvodni izjavi (73), zaradi pomanjkanja informacij o vrstah, ki so jih izvažali proizvajalci izvozniki LRK in tajvanski proizvajalci izvozniki, ter velike razlike v cenah različnih vrst izdelkov v okviru te povprečne cene ni bilo mogoče izvesti pomenljive primerjave cen med uvoznimi cenami zadevnih držav in prodajnimi cenami industrije Unije na trgu Unije. Izvoznih cen edinega sodelujočega tajvanskega proizvajalca dejansko ni bilo mogoče pomenljivo primerjati s cenami vzorčenih proizvajalcev Unije, saj ni bilo ujemajočih se podobnih vrst izdelkov.

| (96) | Po končnem razkritju je sodelujoči tajvanski proizvajalec iz uvodne izjave (22) trdil, da njegov izvoz ni povzročil škode vložniku, saj proizvaja vrste PENJ, ki jih v omejenih količinah proizvajajo le redki proizvajalci Unije. Glede tega je treba najprej opozoriti, da je ocena škode izvedena za industrijo Unije kot celoto in ne le za vložnika. Poleg tega so ukrepi veljavni za obseg izdelka, kot je določen v prvotni preiskavi, in kot je razloženo v uvodni izjavi (21) obsega izdelka v okviru pregleda zaradi izteka ukrepa ni mogoče spremeniti. |
| --- | --- |

(96)

Po končnem razkritju je sodelujoči tajvanski proizvajalec iz uvodne izjave (22) trdil, da njegov izvoz ni povzročil škode vložniku, saj proizvaja vrste PENJ, ki jih v omejenih količinah proizvajajo le redki proizvajalci Unije. Glede tega je treba najprej opozoriti, da je ocena škode izvedena za industrijo Unije kot celoto in ne le za vložnika. Poleg tega so ukrepi veljavni za obseg izdelka, kot je določen v prvotni preiskavi, in kot je razloženo v uvodni izjavi (21) obsega izdelka v okviru pregleda zaradi izteka ukrepa ni mogoče spremeniti.

5.2   Učinek gospodarske krize

| (97) | Zaradi pozitivnih gospodarskih pogojev, ki so leta 2007 prevladovali v industriji jekla in povezanih industrijah, je bila industrija Unije v razmeroma dobrem gospodarskem položaju, ko se je konec leta 2008 začela gospodarska kriza. Nekateri proizvajalci so kljub stagniranju trga, zlasti leta 2009, nadaljevali z naložbami v zamenjavo zastarelih strojev in opreme, da bi zmanjšali stroške proizvodnje in povečali svojo konkurenčnost glede na dampinški uvoz iz zadevnih držav in nenadno povečanje nizkocenovnega uvoza iz drugih tretjih držav. Poleg tega so bili proizvajalci Unije, ko je bil ugotovljen upad povpraševanja, soočeni tudi s precejšnjo pogajalsko močjo velikih distributerjev, ki so začeli izvajati večji pritisk na cene, kar je negativno vplivalo na gospodarski položaj industrije Unije. |
| --- | --- |

(97)

Zaradi pozitivnih gospodarskih pogojev, ki so leta 2007 prevladovali v industriji jekla in povezanih industrijah, je bila industrija Unije v razmeroma dobrem gospodarskem položaju, ko se je konec leta 2008 začela gospodarska kriza. Nekateri proizvajalci so kljub stagniranju trga, zlasti leta 2009, nadaljevali z naložbami v zamenjavo zastarelih strojev in opreme, da bi zmanjšali stroške proizvodnje in povečali svojo konkurenčnost glede na dampinški uvoz iz zadevnih držav in nenadno povečanje nizkocenovnega uvoza iz drugih tretjih držav. Poleg tega so bili proizvajalci Unije, ko je bil ugotovljen upad povpraševanja, soočeni tudi s precejšnjo pogajalsko močjo velikih distributerjev, ki so začeli izvajati večji pritisk na cene, kar je negativno vplivalo na gospodarski položaj industrije Unije.

5.3   Uvoz iz drugih držav

| (98) | Analiziran je bil tudi učinek uvoza iz drugih tretjih držav. Njihov skupni obseg uvoza se je v obravnavanem obdobju povečal za 26 %, in sicer s približno 52 000 ton na približno 66 000 ton. Hkrati so se povprečne uvozne cene v obravnavanem obdobju znižale za 28 %, zaradi česar se je njihov tržni delež povečal, in sicer s 42,5 % leta 2007 na 54,2 % v OPP. |
| --- | --- |

(98)

Analiziran je bil tudi učinek uvoza iz drugih tretjih držav. Njihov skupni obseg uvoza se je v obravnavanem obdobju povečal za 26 %, in sicer s približno 52 000 ton na približno 66 000 ton. Hkrati so se povprečne uvozne cene v obravnavanem obdobju znižale za 28 %, zaradi česar se je njihov tržni delež povečal, in sicer s 42,5 % leta 2007 na 54,2 % v OPP.

| (99) | Večina uvoza iz drugih tretjih držav očitno prihaja iz Indije, Filipinov in Malezije. Uvoz iz teh treh držav je v OPP predstavljal 36 % celotnega tržnega deleža. |
| --- | --- |

(99)

Večina uvoza iz drugih tretjih držav očitno prihaja iz Indije, Filipinov in Malezije. Uvoz iz teh treh držav je v OPP predstavljal 36 % celotnega tržnega deleža.

| (100) | Uvoz iz Indije se je v obravnavanem obdobju povečal za 141 %, in sicer s približno 8 000 ton leta 2007 na skoraj 20 000 ton v OPP. Povprečne uvozne cene so se v istem obdobju znižale za 32 % in so bile znatno pod povprečno prodajno ceno industrije Unije v OPP. Posledično so indijski izvozniki povečali svoj tržni delež s 6,7 % leta 2007 na 16,4 % v OPP. |
| --- | --- |

(100)

Uvoz iz Indije se je v obravnavanem obdobju povečal za 141 %, in sicer s približno 8 000 ton leta 2007 na skoraj 20 000 ton v OPP. Povprečne uvozne cene so se v istem obdobju znižale za 32 % in so bile znatno pod povprečno prodajno ceno industrije Unije v OPP. Posledično so indijski izvozniki povečali svoj tržni delež s 6,7 % leta 2007 na 16,4 % v OPP.

| (101) | Uvoz iz Filipinov kaže podoben trend kot uvoz iz Indije, saj se je v obravnavanem obdobju povečal za 129 %, in sicer s približno 6 000 ton leta 2007 na skoraj 14 000 ton v OPP. Povprečne uvozne cene so se v istem obdobju znižale za 38 % in so nelojalno znižale povprečne prodajne cene industrije Unije v OPP. Posledično se je filipinski tržni delež povečal s 4,9 % leta 2007 na 11,4 % v OPP. |
| --- | --- |

(101)

Uvoz iz Filipinov kaže podoben trend kot uvoz iz Indije, saj se je v obravnavanem obdobju povečal za 129 %, in sicer s približno 6 000 ton leta 2007 na skoraj 14 000 ton v OPP. Povprečne uvozne cene so se v istem obdobju znižale za 38 % in so nelojalno znižale povprečne prodajne cene industrije Unije v OPP. Posledično se je filipinski tržni delež povečal s 4,9 % leta 2007 na 11,4 % v OPP.

| (102) | Kar zadeva uvoz iz Malezije, je tržni delež malezijskih izvoznikov kljub trendu zmanjševanja uvoza v obravnavanem obdobju (–27 %) še vedno znašal 8,2 % v OPP. Poleg tega so bile na začetku obravnavanega obdobja povprečne uvozne cene iz Malezije po Eurostatovih podatkih višje od povprečnih uvoznih cen iz zadevnih držav, vendar so bile v drugem delu znatno nižje. |
| --- | --- |

(102)

Kar zadeva uvoz iz Malezije, je tržni delež malezijskih izvoznikov kljub trendu zmanjševanja uvoza v obravnavanem obdobju (–27 %) še vedno znašal 8,2 % v OPP. Poleg tega so bile na začetku obravnavanega obdobja povprečne uvozne cene iz Malezije po Eurostatovih podatkih višje od povprečnih uvoznih cen iz zadevnih držav, vendar so bile v drugem delu znatno nižje.

| (103) | Na koncu se zdi, da so izvozniki v drugih tretjih državah, zlasti Indiji, Filipinih in Maleziji, ustvarili dobiček od obstoja protidampinških ukrepov proti LRK in Tajvanu. V drugem delu obravnavanega obdobja se je uvoz iz Indije in Filipinov več kot podvojil po cenah, ki so bile nižje od cen LRK in Tajvana, medtem ko je uvoz iz Malezije sledil trendu zmanjševanja. Ta dodaten pritisk na cene je imel nadaljnji negativen učinek na industrijo Unije, katere dobički in drugi finančni kazalniki so od leta 2008 naprej sledili zelo negativnemu trendu. Tako je razvoj uvoza, zlasti iz Indije in Filipinov, vsekakor prispeval k izgubi tržnega deleža industrije Unije in poslabšanju njenega finančnega položaja.

  Razpredelnica 15 | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz drugih držav (v tonah) | 52 339 | 57 920 | 50 362 | 65 756 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 111 | 96 | 126 |
| Tržni delež uvoza iz drugih držav | 42,5 % | 48,0 % | 49,8 % | 54,2 % |
| Cena uvoza iz drugih držav (v EUR/tono) | 5 830 | 4 993 | 4 384 | 4 196 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 86 | 75 | 72 |
| Obseg uvoza iz Indije (v tonah) | 8 282 | 13 667 | 16 776 | 19 945 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 165 | 203 | 241 |
| Tržni delež uvoza iz Indije | 6,7 % | 11,3 % | 16,6 % | 16,4 % |
| Cena uvoza iz Indije (v EUR/tono) | 4 632 | 3 758 | 3 123 | 3 164 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 81 | 67 | 68 |
| Obseg uvoza iz Filipinov (v tonah) | 6 048 | 7 046 | 5 406 | 13 854 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 117 | 89 | 229 |
| Tržni delež uvoza iz Filipinov | 4,9 % | 5,8 % | 5,3 % | 11,4 % |
| Cena uvoza iz Filipinov (v EUR/tono) | 5 685 | 4 645 | 3 474 | 3 505 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 82 | 61 | 62 |
| Obseg uvoza iz Malezije (v tonah) | 13 548 | 13 712 | 9 810 | 9 933 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 101 | 72 | 73 |
| Tržni delež uvoza iz Malezije | 11,0 % | 11,4 % | 9,7 % | 8,2 % |
| Cena uvoza iz Malezije (v EUR/tono) | 5 062 | 4 203 | 2 963 | 3 068 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 83 | 59 | 61 |

(103)

Na koncu se zdi, da so izvozniki v drugih tretjih državah, zlasti Indiji, Filipinih in Maleziji, ustvarili dobiček od obstoja protidampinških ukrepov proti LRK in Tajvanu. V drugem delu obravnavanega obdobja se je uvoz iz Indije in Filipinov več kot podvojil po cenah, ki so bile nižje od cen LRK in Tajvana, medtem ko je uvoz iz Malezije sledil trendu zmanjševanja. Ta dodaten pritisk na cene je imel nadaljnji negativen učinek na industrijo Unije, katere dobički in drugi finančni kazalniki so od leta 2008 naprej sledili zelo negativnemu trendu. Tako je razvoj uvoza, zlasti iz Indije in Filipinov, vsekakor prispeval k izgubi tržnega deleža industrije Unije in poslabšanju njenega finančnega položaja.

Razpredelnica 15

2007

2008

2009

OPP

Obseg uvoza iz drugih držav (v tonah)

52 339

57 920

50 362

65 756

Indeks (2007 = 100)

100

111

96

126

Tržni delež uvoza iz drugih držav

42,5 %

48,0 %

49,8 %

54,2 %

Cena uvoza iz drugih držav (v EUR/tono)

5 830

4 993

4 384

4 196

Indeks (2007 = 100)

100

86

75

72

Obseg uvoza iz Indije (v tonah)

8 282

13 667

16 776

19 945

Indeks (2007 = 100)

100

165

203

241

Tržni delež uvoza iz Indije

6,7 %

11,3 %

16,6 %

16,4 %

Cena uvoza iz Indije (v EUR/tono)

4 632

3 758

3 123

3 164

Indeks (2007 = 100)

100

81

67

68

Obseg uvoza iz Filipinov (v tonah)

6 048

7 046

5 406

13 854

Indeks (2007 = 100)

100

117

89

229

Tržni delež uvoza iz Filipinov

4,9 %

5,8 %

5,3 %

11,4 %

Cena uvoza iz Filipinov (v EUR/tono)

5 685

4 645

3 474

3 505

Indeks (2007 = 100)

100

82

61

62

Obseg uvoza iz Malezije (v tonah)

13 548

13 712

9 810

9 933

Indeks (2007 = 100)

100

101

72

73

Tržni delež uvoza iz Malezije

11,0 %

11,4 %

9,7 %

8,2 %

Cena uvoza iz Malezije (v EUR/tono)

5 062

4 203

2 963

3 068

Indeks (2007 = 100)

100

83

59

61

6.   Sklep

| (104) | Medtem ko je potrošnja Unije v obravnavnem obdobju ostala precej stabilna, je industrija Unije v istem obdobju izgubila 25 % obsega prodaje v Uniji, kar je privedlo do izgube tržnega deleža s 50,6 % leta 2007 na 38,6 % v OPP. Hkrati je tržni delež dampinškega uvoza iz zadevnih držav uspel ostati stabilen. |
| --- | --- |

(104)

Medtem ko je potrošnja Unije v obravnavnem obdobju ostala precej stabilna, je industrija Unije v istem obdobju izgubila 25 % obsega prodaje v Uniji, kar je privedlo do izgube tržnega deleža s 50,6 % leta 2007 na 38,6 % v OPP. Hkrati je tržni delež dampinškega uvoza iz zadevnih držav uspel ostati stabilen.

| (105) | Kljub obstoju protidampinških ukrepov se je med letom 2007 in OPP večina kazalcev škode razvijala negativno: obseg proizvodnje se je zmanjšal za 17 %, obseg prodaje pa za 25 %, zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti sta upadli, sledilo pa jima je znižanje ravni zaposlenosti in produktivnosti. Dobičkonosnost se je zmanjšala s 7 % leta 2007 na –3 % v OPP, podobno pa se je zmanjšal tudi denarni tok. |
| --- | --- |

(105)

Kljub obstoju protidampinških ukrepov se je med letom 2007 in OPP večina kazalcev škode razvijala negativno: obseg proizvodnje se je zmanjšal za 17 %, obseg prodaje pa za 25 %, zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti sta upadli, sledilo pa jima je znižanje ravni zaposlenosti in produktivnosti. Dobičkonosnost se je zmanjšala s 7 % leta 2007 na –3 % v OPP, podobno pa se je zmanjšal tudi denarni tok.

| (106) | Sklene se, da se je položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju na splošno poslabšal in da je bila industrija Unije ob koncu OPP v ranljivem položaju, pri čemer sta njeno prizadevanje, da bi ohranila obseg prodaje in dovolj visoko raven cen, oteževala vse večji dampinški uvoz iz zadevnih držav in nizkocenovni uvoz iz drugih tretjih držav. |
| --- | --- |

(106)

Sklene se, da se je položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju na splošno poslabšal in da je bila industrija Unije ob koncu OPP v ranljivem položaju, pri čemer sta njeno prizadevanje, da bi ohranila obseg prodaje in dovolj visoko raven cen, oteževala vse večji dampinški uvoz iz zadevnih držav in nizkocenovni uvoz iz drugih tretjih držav.

F.   VERJETNOST NADALJEVANJA ŠKODE

1.   Povezava med obsegom izvoza in cenami zadevnih držav za tretje države ter obsegom izvoza in cenami za Unijo

| (107) | Ker izvozniki LRK niso sodelovali, ni nobenih razpoložljivih informacij o njihovih izvoznih cenah za druge trge. Kar zadeva Tajvan, so povprečne izvozne cene za tretje države na podlagi podatkov, pridobljenih od preverjenih podjetij, nižje od cen, ki se zaračunavajo na trgu Unije. Zato se šteje, da bi iztek ukrepov spodbudil tajvanske izvoznike, da bi znatno količino izvoza iz drugih tretjih držav preusmerili na privlačnejši trg Unije. |
| --- | --- |

(107)

Ker izvozniki LRK niso sodelovali, ni nobenih razpoložljivih informacij o njihovih izvoznih cenah za druge trge. Kar zadeva Tajvan, so povprečne izvozne cene za tretje države na podlagi podatkov, pridobljenih od preverjenih podjetij, nižje od cen, ki se zaračunavajo na trgu Unije. Zato se šteje, da bi iztek ukrepov spodbudil tajvanske izvoznike, da bi znatno količino izvoza iz drugih tretjih držav preusmerili na privlačnejši trg Unije.

2.   Neizkoriščena zmogljivost v zadevnih državah

| (108) | Na podlagi razpoložljivih informacij se zdi, da v LRK in Tajvanu obstaja velika proizvodna zmogljivost, pri čemer sta obe državi zmožni hitro povečati obseg svoje proizvodnje. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je uvedba protidampinških ukrepov na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla iz LRK leta 2009 (8) privedla do upada uvoza LRK in proste zmogljivosti, ki bi jo bilo mogoče uporabiti za proizvodnjo PENJ. Poleg tega je treba poudariti, da so bili v okviru nedavno zaključene preiskave o izogibanju ukrepi, uvedeni na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa in jekla s poreklom iz LRK, razširjeni na uvoz, poslan iz Malezije (9). Zato obstaja zmogljivost za znatno povečanje izvoznih količin v EU, zlasti ker ni kazalnikov, da bi lahko trgi tretjih držav ali notranji trg absorbiral morebitno dodatno proizvodnjo. |
| --- | --- |

(108)

Na podlagi razpoložljivih informacij se zdi, da v LRK in Tajvanu obstaja velika proizvodna zmogljivost, pri čemer sta obe državi zmožni hitro povečati obseg svoje proizvodnje. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je uvedba protidampinških ukrepov na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla iz LRK leta 2009 (8) privedla do upada uvoza LRK in proste zmogljivosti, ki bi jo bilo mogoče uporabiti za proizvodnjo PENJ. Poleg tega je treba poudariti, da so bili v okviru nedavno zaključene preiskave o izogibanju ukrepi, uvedeni na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa in jekla s poreklom iz LRK, razširjeni na uvoz, poslan iz Malezije (9). Zato obstaja zmogljivost za znatno povečanje izvoznih količin v EU, zlasti ker ni kazalnikov, da bi lahko trgi tretjih držav ali notranji trg absorbiral morebitno dodatno proizvodnjo.

3.   Sklep

| (109) | Jasno je, da imajo proizvajalci v zadevnih državah možnost znatno povečati obseg svojega uvoza na trg EU. Poleg tega se v zvezi s Tajvanom zdi, da so izvozne cene za tretje države nižje od izvoznih cen, ki se zaračunavajo na trgu Unije, kar povečuje verjetnost, da bi bil ob odsotnosti ukrepov delež izvoza v tretje države preusmerjen na trg EU. To bi verjetno negativno vplivalo na gospodarski položaj industrije Unije. |
| --- | --- |

(109)

Jasno je, da imajo proizvajalci v zadevnih državah možnost znatno povečati obseg svojega uvoza na trg EU. Poleg tega se v zvezi s Tajvanom zdi, da so izvozne cene za tretje države nižje od izvoznih cen, ki se zaračunavajo na trgu Unije, kar povečuje verjetnost, da bi bil ob odsotnosti ukrepov delež izvoza v tretje države preusmerjen na trg EU. To bi verjetno negativno vplivalo na gospodarski položaj industrije Unije.

| (110) | Iz navedenega je razvidno, da industrija Unije ostaja v občutljivem položaju. Posledica izpostavljenosti industrije Unije povečanemu obsegu uvoza iz zadevnih držav po dampinških cenah bi bila verjetno dodatno poslabšanje njene prodaje, tržnega deleža, prodajnih cen in posledično tudi poslabšanje njenega finančnega stanja. Na podlagi tega se sklene, da bi bila posledica razveljavitev ukrepov po vsej verjetnosti poslabšanje že tako ranljivega položaja in nadaljevanje znatne škode industriji Unije. |
| --- | --- |

(110)

Iz navedenega je razvidno, da industrija Unije ostaja v občutljivem položaju. Posledica izpostavljenosti industrije Unije povečanemu obsegu uvoza iz zadevnih držav po dampinških cenah bi bila verjetno dodatno poslabšanje njene prodaje, tržnega deleža, prodajnih cen in posledično tudi poslabšanje njenega finančnega stanja. Na podlagi tega se sklene, da bi bila posledica razveljavitev ukrepov po vsej verjetnosti poslabšanje že tako ranljivega položaja in nadaljevanje znatne škode industriji Unije.

G.   INTERES UNIJE

1.   Uvod

| (111) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo preučeno, ali bi bila ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Pri določitvi interesa Unije so bili upoštevani različni vključeni interesi, tj. interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov. Vse zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo svoja stališča v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(111)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo preučeno, ali bi bila ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Pri določitvi interesa Unije so bili upoštevani različni vključeni interesi, tj. interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov. Vse zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo svoja stališča v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe.

| (112) | Opozoriti bi bilo treba, da se v prvotni preiskavi uvedba ukrepov ni štela za nasprotno interesu Unije. Poleg tega dejstvo, da je sedanja preiskava pregled, tj. analiza položaja, v katerem že veljajo protidampinški ukrepi, omogoča oceno kakršnega koli nesorazmernega negativnega učinka sedanjih protidampinških ukrepov na zadevne strani. |
| --- | --- |

(112)

Opozoriti bi bilo treba, da se v prvotni preiskavi uvedba ukrepov ni štela za nasprotno interesu Unije. Poleg tega dejstvo, da je sedanja preiskava pregled, tj. analiza položaja, v katerem že veljajo protidampinški ukrepi, omogoča oceno kakršnega koli nesorazmernega negativnega učinka sedanjih protidampinških ukrepov na zadevne strani.

| (113) | Na podlagi tega je bilo preučeno, ali kljub sklepom o verjetnosti nadaljevanja škodljivega dampinga obstajajo nujni razlogi, ki bi privedli do sklepa, da v tem posebnem primeru ohranitev ukrepov ni v interesu Unije. |
| --- | --- |

(113)

Na podlagi tega je bilo preučeno, ali kljub sklepom o verjetnosti nadaljevanja škodljivega dampinga obstajajo nujni razlogi, ki bi privedli do sklepa, da v tem posebnem primeru ohranitev ukrepov ni v interesu Unije.

2.   Interes industrije Unije

| (114) | Industrija Unije dokazuje, da je strukturno sposobna preživeti. To je bilo potrjeno s precej zdravim gospodarskim položajem, ki je bil ugotovljen na začetku obravnavanega obdobja. Vendar je industrija Unije v obravnavanem obdobju izgubila obseg prodaje in tržni delež, prodajne cene so se znižale, uvoz iz zadevnih držav pa se je kljub veljavnim ukrepom nekoliko povečal. Finančno stanje industrije Unije se je v istem obdobju poslabšalo, pri čemer je začela ustvarjati izgubo. Brez obstoja ukrepov bi bila industrija Unije po vsej verjetnosti v še slabšem položaju. |
| --- | --- |

(114)

Industrija Unije dokazuje, da je strukturno sposobna preživeti. To je bilo potrjeno s precej zdravim gospodarskim položajem, ki je bil ugotovljen na začetku obravnavanega obdobja. Vendar je industrija Unije v obravnavanem obdobju izgubila obseg prodaje in tržni delež, prodajne cene so se znižale, uvoz iz zadevnih držav pa se je kljub veljavnim ukrepom nekoliko povečal. Finančno stanje industrije Unije se je v istem obdobju poslabšalo, pri čemer je začela ustvarjati izgubo. Brez obstoja ukrepov bi bila industrija Unije po vsej verjetnosti v še slabšem položaju.

3.   Interes uvoznikov/uporabnikov

| (115) | Nobeden od 20 kontaktiranih uporabnikov se ni javil k sodelovanju. Opozoriti je treba, da je v prvotni preiskavi sodeloval le en uporabnik, pri čemer je bilo sklenjeno, da so lahko uporabniki dobili izdelek v preiskavi ne le od zadevnih držav, ampak tudi od drugih virov dobave. Poleg tega je bilo glede na neznaten učinek PENJ na stroške izdelkov na koncu proizvodne verige sklenjeno, da ukrepi ne bi imeli škodljivega učinka na uporabniško industrijo. |
| --- | --- |

(115)

Nobeden od 20 kontaktiranih uporabnikov se ni javil k sodelovanju. Opozoriti je treba, da je v prvotni preiskavi sodeloval le en uporabnik, pri čemer je bilo sklenjeno, da so lahko uporabniki dobili izdelek v preiskavi ne le od zadevnih držav, ampak tudi od drugih virov dobave. Poleg tega je bilo glede na neznaten učinek PENJ na stroške izdelkov na koncu proizvodne verige sklenjeno, da ukrepi ne bi imeli škodljivega učinka na uporabniško industrijo.

| (116) | Le eden od treh vzorčenih uvoznikov je izpolnil vprašalnik. Njegov delež uvoza iz zadevnih držav je bil zelo omejen, pri čemer je v OPP znašal 1,1 %. Poleg tega je preiskava pokazala, da je uvoznik dosegel zdravo stopnjo dobičkonosnosti (med 5 % in 10 %), medtem ko je bil delež zadevnega izdelka v povezavi s celotno dejavnostjo podjetja pod 10 %. Posledično se lahko sklene, da bi imelo nadaljevanje ukrepov na tega uvoznika zelo omejen učinek. |
| --- | --- |

(116)

Le eden od treh vzorčenih uvoznikov je izpolnil vprašalnik. Njegov delež uvoza iz zadevnih držav je bil zelo omejen, pri čemer je v OPP znašal 1,1 %. Poleg tega je preiskava pokazala, da je uvoznik dosegel zdravo stopnjo dobičkonosnosti (med 5 % in 10 %), medtem ko je bil delež zadevnega izdelka v povezavi s celotno dejavnostjo podjetja pod 10 %. Posledično se lahko sklene, da bi imelo nadaljevanje ukrepov na tega uvoznika zelo omejen učinek.

4.   Sklep

| (117) | Glede na navedeno se sklene, da ni nujnih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi sedanjih protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(117)

Glede na navedeno se sklene, da ni nujnih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi sedanjih protidampinških ukrepov.

H.   PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (118) | Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo priporočiti ohranitev veljavnih ukrepov. Po tem razkritju jim je bil odobren tudi rok za predložitev pripomb. Stališča in pripombe so bili ustrezno upoštevani, kjer je bilo to upravičeno. |
| --- | --- |

(118)

Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo priporočiti ohranitev veljavnih ukrepov. Po tem razkritju jim je bil odobren tudi rok za predložitev pripomb. Stališča in pripombe so bili ustrezno upoštevani, kjer je bilo to upravičeno.

| (119) | Na podlagi navedenega bi bilo treba v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz LRK in Tajvana ter so bili uvedeni z Uredbo (ES) št. 1890/2005 – |
| --- | --- |

(119)

Na podlagi navedenega bi bilo treba v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz LRK in Tajvana ter so bili uvedeni z Uredbo (ES) št. 1890/2005 –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 in 7318 15 70, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana.

2.   Stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije, pred plačilom dajatve, za izdelke, ki jih proizvajajo spodaj navedena podjetja, so:

| Država | Podjetja | Stopnja protidampinške dajatve (%) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| LRK | Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co. Ltd., Tengzhou City | 11,4 | A650 |
| Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang | 12,2 | A651 |
| Vsa druga podjetja | 27,4 | A999 |
| Tajvan | Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei | 15,2 | A653 |
| Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan | 8,8 | A654 |
| Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung | 16,1 | A655 |
| Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung | 16,1 | A656 |
| Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan | 11,4 | A657 |
| Podjetja, navedena v Prilogi | 15,8 | A649 |
| Vsa druga podjetja | 23,6 | A999 |

Država

Podjetja

Stopnja protidampinške dajatve (%)

Dodatna oznaka TARIC

LRK

Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co. Ltd., Tengzhou City

11,4

A650

Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang

12,2

A651

Vsa druga podjetja

27,4

A999

Tajvan

Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei

15,2

A653

Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan

8,8

A654

Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung

16,1

A655

Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung

16,1

A656

Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan

11,4

A657

Podjetja, navedena v Prilogi

15,8

A649

Vsa druga podjetja

23,6

A999

3.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. januarja 2012

Za Svet

Predsednik

N. WAMMEN

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL L 302, 19.11.2005, str. 1.

2

(3)  UL L 221, 25.8.2009, str. 1.

3

(4)  UL C 129, 19.5.2010, str. 16.

4

(5)  UL C 315, 19.11.2010, str. 7.

5

(6)  Uredba Sveta (ES) št. 91/2009 (UL L 29, 31.1.2009, str. 1).

6

(7)  V skladu z Eurostatovo podatkovno zbirko Comext.

7

(8)  Uredba Sveta (ES) št. 91/2009.

8

(9)  Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 723/2011 (UL L 194, 26.7.2011, str. 6).

9

---

PRILOGA

(Dodatna oznaka TARIC A649)

| | A-STAINLESS INTERNATIONAL CO. LTD., Taipei |
| --- | --- |

A-STAINLESS INTERNATIONAL CO. LTD., Taipei

| | BOLTUN CORPORATION, Tainan |
| --- | --- |

BOLTUN CORPORATION, Tainan

| | CHAEN WEI CORPORATION, Taipei |
| --- | --- |

CHAEN WEI CORPORATION, Taipei

| | CHIAN SHYANG ENT CO. LTD., Chung-Li City |
| --- | --- |

CHIAN SHYANG ENT CO. LTD., Chung-Li City

| | CHONG CHENG FASTENER CORP., Tainan |
| --- | --- |

CHONG CHENG FASTENER CORP., Tainan

| | DIING SEN FASTENERS & INDUSTRIAL CO. LTD., Taipei |
| --- | --- |

DIING SEN FASTENERS & INDUSTRIAL CO. LTD., Taipei

| | DRAGON IRON FACTORY CO. LTD., Kaohsiung |
| --- | --- |

DRAGON IRON FACTORY CO. LTD., Kaohsiung

| | EXTEND FORMING INDUSTRIAL CORP. LTD., Lu Chu |
| --- | --- |

EXTEND FORMING INDUSTRIAL CORP. LTD., Lu Chu

| | FORTUNE BRIGHT INDUSTRIAL CO. LTD., Lung Tan Hsiang |
| --- | --- |

FORTUNE BRIGHT INDUSTRIAL CO. LTD., Lung Tan Hsiang

| | FWU KUANG ENTERPRISES CO. LTD., Tainan |
| --- | --- |

FWU KUANG ENTERPRISES CO. LTD., Tainan

| | HSIN YU SCREW ENTERPRISE CO. LTD., Taipin City |
| --- | --- |

HSIN YU SCREW ENTERPRISE CO. LTD., Taipin City

| | HU PAO INDUSTRIES CO. LTD., Tainan |
| --- | --- |

HU PAO INDUSTRIES CO. LTD., Tainan

| | J C GRAND CORPORATION, Taipei |
| --- | --- |

J C GRAND CORPORATION, Taipei

| | JAU YEOU INDUSTRY CO. LTD., Kangshan |
| --- | --- |

JAU YEOU INDUSTRY CO. LTD., Kangshan

| | JOHN CHEN SCREW IND CO. LTD., Taipei |
| --- | --- |

JOHN CHEN SCREW IND CO. LTD., Taipei

| | KUOLIEN SCREW INDUSTRIAL CO. LTD., Kaohsiung |
| --- | --- |

KUOLIEN SCREW INDUSTRIAL CO. LTD., Kaohsiung

| | KWANTEX RESEARCH INC., Tainan |
| --- | --- |

KWANTEX RESEARCH INC., Tainan

| | LIH LIN ENTERPRISES & INDUSTRIAL CO. LTD., Taipei |
| --- | --- |

LIH LIN ENTERPRISES & INDUSTRIAL CO. LTD., Taipei

| | LIH TA SCREW CO. LTD., Kweishan |
| --- | --- |

LIH TA SCREW CO. LTD., Kweishan

| | LU CHU SHIN YEE WORKS CO. LTD., Kaohsiung |
| --- | --- |

LU CHU SHIN YEE WORKS CO. LTD., Kaohsiung

| | M & W FASTENER CO. LTD., Kaohsiung |
| --- | --- |

M & W FASTENER CO. LTD., Kaohsiung

| | MULTI-TEK FASTENERS & PARTS MANIFACTURER CORP., Tainan |
| --- | --- |

MULTI-TEK FASTENERS & PARTS MANIFACTURER CORP., Tainan

| | NATIONAL AEROSPACE FASTENERS CORP., Ping Jen City |
| --- | --- |

NATIONAL AEROSPACE FASTENERS CORP., Ping Jen City

| | QST INTERNATIONAL CORP., Tainan |
| --- | --- |

QST INTERNATIONAL CORP., Tainan

| | SEN CHANG INDUSTRIAL CO. LTD., Ta-Yuan |
| --- | --- |

SEN CHANG INDUSTRIAL CO. LTD., Ta-Yuan

| | SPEC PRODUCTS CORP., Tainan |
| --- | --- |

SPEC PRODUCTS CORP., Tainan

| | SUMEEKO INDUSTRIES CO. LTD., Kaohsiung |
| --- | --- |

SUMEEKO INDUSTRIES CO. LTD., Kaohsiung

| | TAIWAN SHAN YIN INTERNATIONAL CO. LTD., Kaohsiung |
| --- | --- |

TAIWAN SHAN YIN INTERNATIONAL CO. LTD., Kaohsiung

| | VIM INTERNATIONAL ENTERPRISE CO. LTD., Taichung |
| --- | --- |

VIM INTERNATIONAL ENTERPRISE CO. LTD., Taichung

| | YEA-JANN INDUSTRIAL CO. LTD., Kaohsiung |
| --- | --- |

YEA-JANN INDUSTRIAL CO. LTD., Kaohsiung

| | ZONBIX ENTERPRISE CO. LTD., Kaohsiung |
| --- | --- |

ZONBIX ENTERPRISE CO. LTD., Kaohsiung

| | ZYH YIN ENTERPRISE CO. LTD., Kaohsiung |
| --- | --- |

ZYH YIN ENTERPRISE CO. LTD., Kaohsiung

---