# Úradný vestník L 52/2012

| | ISSN 1977-0790
  doi:10.3000/19770790.L_2012.052.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 52 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5524. februára 2012 |

ISSN 1977-0790

doi:10.3000/19770790.L_2012.052.slk

Úradný vestník

Európskej únie

L 52

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5524. februára 2012

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDZINÁRODNÉ DOHODY |
| | | 2012/113/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Rady zo 14. februára 2012 o uzavretí Dohody medzi Európskou úniou a vládou Indonézskej republiky o určitých aspektoch leteckých služieb | 1 |
| | | 2012/114/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Rady zo 14. februára 2012 o pozícii, ktorú má Európska únia zaujať v rámci Generálnej rady Svetovej obchodnej organizácie, pokiaľ ide o žiadosť o udelenie výnimky WTO týkajúcej sa dodatočných autonómnych obchodných preferencií udelených Európskou úniou Pakistanu | 2 |
| | | NARIADENIA |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 160/2012 z 23. februára 2012, ktorým sa vopred stanovuje výška pomoci na súkromné skladovanie masla na rok 2012 | 3 |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 161/2012 z 23. februára 2012 o núdzových opatreniach na ochranu zásob tresky jednoškvrnnej vo vodách západne od Škótska | 6 |
| | | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 162/2012 z 23. februára 2012, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny | 8 |
| | | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 163/2012 z 23. februára 2012, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1484/95, pokiaľ ide o reprezentatívne ceny v sektore hydinového mäsa a vajec a pre vaječný albumín | 10 |
| | | ROZHODNUTIA |
| | | 2012/115/EÚ |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Komisie z 10. februára 2012, ktorým sa ustanovujú pravidlá týkajúce sa prechodných národných programov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ o priemyselných emisiách
  [oznámené pod číslom K(2012) 612]

   (
  1
  ) | 12 |
| | | 2012/116/EÚ |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Komisie z 22. februára 2012, ktorým sa stanovuje dočasné obchodovanie s osivom druhu Triticum durum Desf. patriacim k odrode Marialva, ktoré nespĺňa požiadavky uvedené v smernici Rady 66/402/EHS, pokiaľ ide o maximálny obsah osiva pšenice (Triticum aestivum L.)
  [oznámené pod číslom K(2012) 1114] | 26 |
| | | 2012/117/EÚ |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Komisie z 23. februára 2012, ktorým sa stanovuje zoznam kľúčových rozhodovacích bodov na účely hodnotenia vykonávania programu Galileo, pokiaľ ide o pozemné strediská a stanice, ktoré sa majú zriadiť v rámci fázy vývoja a fázy budovania programu | 28 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

MEDZINÁRODNÉ DOHODY

2012/113/EÚ

*

Rozhodnutie Rady zo 14. februára 2012 o uzavretí Dohody medzi Európskou úniou a vládou Indonézskej republiky o určitých aspektoch leteckých služieb

1

2012/114/EÚ

*

Rozhodnutie Rady zo 14. februára 2012 o pozícii, ktorú má Európska únia zaujať v rámci Generálnej rady Svetovej obchodnej organizácie, pokiaľ ide o žiadosť o udelenie výnimky WTO týkajúcej sa dodatočných autonómnych obchodných preferencií udelených Európskou úniou Pakistanu

2

NARIADENIA

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 160/2012 z 23. februára 2012, ktorým sa vopred stanovuje výška pomoci na súkromné skladovanie masla na rok 2012

3

*

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 161/2012 z 23. februára 2012 o núdzových opatreniach na ochranu zásob tresky jednoškvrnnej vo vodách západne od Škótska

6

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 162/2012 z 23. februára 2012, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

8

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 163/2012 z 23. februára 2012, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1484/95, pokiaľ ide o reprezentatívne ceny v sektore hydinového mäsa a vajec a pre vaječný albumín

10

ROZHODNUTIA

2012/115/EÚ

*

Vykonávacie rozhodnutie Komisie z 10. februára 2012, ktorým sa ustanovujú pravidlá týkajúce sa prechodných národných programov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ o priemyselných emisiách
  [oznámené pod číslom K(2012) 612]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2012) 612]

1

12

2012/116/EÚ

*

Vykonávacie rozhodnutie Komisie z 22. februára 2012, ktorým sa stanovuje dočasné obchodovanie s osivom druhu Triticum durum Desf. patriacim k odrode Marialva, ktoré nespĺňa požiadavky uvedené v smernici Rady 66/402/EHS, pokiaľ ide o maximálny obsah osiva pšenice (Triticum aestivum L.)
  [oznámené pod číslom K(2012) 1114]

Triticum durum

Triticum aestivum

[oznámené pod číslom K(2012) 1114]

26

2012/117/EÚ

*

Vykonávacie rozhodnutie Komisie z 23. februára 2012, ktorým sa stanovuje zoznam kľúčových rozhodovacích bodov na účely hodnotenia vykonávania programu Galileo, pokiaľ ide o pozemné strediská a stanice, ktoré sa majú zriadiť v rámci fázy vývoja a fázy budovania programu

28

| | | Korigendá |
| --- | --- | --- |
| | * | Korigendum k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 1006/2011 z 27. septembra 2011, ktorým sa mení a dopĺňa príloha I k nariadeniu Rady (EHS) č. 2658/87 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku (Ú. v. EÚ L 282, 28.10.2011) | 32 |

Korigendá

*

Korigendum k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 1006/2011 z 27. septembra 2011, ktorým sa mení a dopĺňa príloha I k nariadeniu Rady (EHS) č. 2658/87 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku (Ú. v. EÚ L 282, 28.10.2011)

(Ú. v. EÚ L 282, 28.10.2011)

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

MEDZINÁRODNÉ DOHODY

| 24.2.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 52/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 52/1

---

ROZHODNUTIE RADY

zo 14. februára 2012

o uzavretí Dohody medzi Európskou úniou a vládou Indonézskej republiky o určitých aspektoch leteckých služieb

(2012/113/EÚ)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 100 ods. 2 v spojení s článkom 218 ods. 6 písm. a),

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

so zreteľom na súhlas Európskeho parlamentu,

keďže:

| (1) | Rada svojím rozhodnutím z 5. júna 2003 poverila Komisiu, aby začala rokovania s tretími krajinami o nahradení určitých ustanovení v platných dvojstranných dohodách dohodou na úrovni Únie. |
| --- | --- |

(1)

Rada svojím rozhodnutím z 5. júna 2003 poverila Komisiu, aby začala rokovania s tretími krajinami o nahradení určitých ustanovení v platných dvojstranných dohodách dohodou na úrovni Únie.

| (2) | V súlade s rozhodnutím Rady 2011/663/EÚ (1) bola Dohoda medzi Európskou úniou a vládou Indonézskej republiky o určitých aspektoch leteckých služieb (2) (ďalej len „dohoda“) podpísaná a predebežne sa vykonávala s výhradou jej uzavretia. |
| --- | --- |

(2)

V súlade s rozhodnutím Rady 2011/663/EÚ (1) bola Dohoda medzi Európskou úniou a vládou Indonézskej republiky o určitých aspektoch leteckých služieb (2) (ďalej len „dohoda“) podpísaná a predebežne sa vykonávala s výhradou jej uzavretia.

| (3) | Dohoda by sa mala schváliť, |
| --- | --- |

(3)

Dohoda by sa mala schváliť,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Týmto sa v mene Únie schvaľuje Dohoda medzi Európskou úniou a vládou Indonézskej republiky o určitých aspektoch leteckých služieb (3) (ďalej len „dohoda“).

Článok 2

Predseda Rady v mene Únie vykoná oznámenie podľa článku 8 ods. 1 dohody.

Článok 3

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

V Bruseli 14. februára 2012

Za Radu

predseda

M. LIDEGAARD

---

(1)  Ú. v. EÚ L 264, 8.10.2011, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 264, 8.10.2011, s. 2.

2

(3)  Dohoda bola uverejnená v Ú. v. EÚ L 264, 8.10.2011, s. 2, spolu s rozhodnutím o podpise.

3

---

| 24.2.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 52/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 52/2

---

ROZHODNUTIE RADY

zo 14. februára 2012

o pozícii, ktorú má Európska únia zaujať v rámci Generálnej rady Svetovej obchodnej organizácie, pokiaľ ide o žiadosť o udelenie výnimky WTO týkajúcej sa dodatočných autonómnych obchodných preferencií udelených Európskou úniou Pakistanu

(2012/114/EÚ)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 207 ods. 4 prvý pododsek v spojení s jej článkom 218 ods. 9,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

keďže:

| (1) | Únia je v súčasnosti v procese prijímania právnych predpisov týkajúcich sa udelenia dodatočných autonómnych obchodných preferencií Pakistanu. Ak by Únii nebola udelená výnimka zo záväzkov podľa článku I ods. 1 a článku XIII Všeobecnej dohody o clách a obchode z roku 1994 (ďalej len „dohoda GATT z roku 1994“) v nevyhnutnom rozsahu, muselo by sa zaobchádzanie poskytované prostredníctvom týchto dodatočných autonómnych obchodných preferencií rozšíriť na všetky ostatné členské krajiny Svetovej obchodnej organizácie (ďalej len „WTO“). Preto je vhodné požiadať o výnimku z článku I ods. 1 a článku XIII dohody GATT z roku 1994 v nevyhnutnom rozsahu, podľa článku IX ods. 3 Dohody o založení Svetovej obchodnej organizácie uzavretej v Marakéši. |
| --- | --- |

(1)

Únia je v súčasnosti v procese prijímania právnych predpisov týkajúcich sa udelenia dodatočných autonómnych obchodných preferencií Pakistanu. Ak by Únii nebola udelená výnimka zo záväzkov podľa článku I ods. 1 a článku XIII Všeobecnej dohody o clách a obchode z roku 1994 (ďalej len „dohoda GATT z roku 1994“) v nevyhnutnom rozsahu, muselo by sa zaobchádzanie poskytované prostredníctvom týchto dodatočných autonómnych obchodných preferencií rozšíriť na všetky ostatné členské krajiny Svetovej obchodnej organizácie (ďalej len „WTO“). Preto je vhodné požiadať o výnimku z článku I ods. 1 a článku XIII dohody GATT z roku 1994 v nevyhnutnom rozsahu, podľa článku IX ods. 3 Dohody o založení Svetovej obchodnej organizácie uzavretej v Marakéši.

| (2) | Únia pôvodne predložila žiadosť o výnimku, o ktorej má Generálna rada WTO rokovať, 18. novembra 2010 a následne ju 26. októbra 2011 prepracovala. |
| --- | --- |

(2)

Únia pôvodne predložila žiadosť o výnimku, o ktorej má Generálna rada WTO rokovať, 18. novembra 2010 a následne ju 26. októbra 2011 prepracovala.

| (3) | Je preto vhodné stanoviť pozíciu, ktorú má Únia v súvislosti s touto žiadosťou zaujať v rámci Generálnej rady WTO, |
| --- | --- |

(3)

Je preto vhodné stanoviť pozíciu, ktorú má Únia v súvislosti s touto žiadosťou zaujať v rámci Generálnej rady WTO,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Pozícia, ktorú má Európska únia zaujať v rámci Generálnej rady Svetovej obchodnej organizácie, je schváliť výnimku WTO týkajúcu sa dodatočných autonómnych obchodných preferencií, ktoré Európska únia udelila Pakistanu.

Túto pozíciu vyjadrí Komisia.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

V Bruseli 14. februára 2012

Za Radu

predseda

M. LIDEGAARD

---

NARIADENIA

| 24.2.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 52/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 52/3

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 160/2012

z 23. februára 2012,

ktorým sa vopred stanovuje výška pomoci na súkromné skladovanie masla na rok 2012

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1), a najmä na jeho článok 43 písm. a) a d) v spojení s jeho článkom 4,

keďže:

| (1) | V článku 28 nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa stanovuje pomoc poskytovaná na súkromné skladovanie masla. |
| --- | --- |

(1)

V článku 28 nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa stanovuje pomoc poskytovaná na súkromné skladovanie masla.

| (2) | Z vývoja cien a zásob masla vyplýva, že na trhu vládne nerovnováha, ktorú možno odstrániť alebo zmierniť prostredníctvom sezónneho skladovania. S ohľadom na súčasný stav na trhu je vhodné poskytnúť od 1. marca 2012 pomoc na súkromné skladovanie masla. |
| --- | --- |

(2)

Z vývoja cien a zásob masla vyplýva, že na trhu vládne nerovnováha, ktorú možno odstrániť alebo zmierniť prostredníctvom sezónneho skladovania. S ohľadom na súčasný stav na trhu je vhodné poskytnúť od 1. marca 2012 pomoc na súkromné skladovanie masla.

| (3) | Nariadením Komisie (ES) č. 826/2008 z 20. augusta 2008, ktorým sa ustanovujú všeobecné pravidlá poskytovania pomoci Spoločenstva na súkromné skladovanie niektorých poľnohospodárskych produktov (2), sa stanovili spoločné pravidlá vykonávania schémy pomoci na súkromné skladovanie. |
| --- | --- |

(3)

Nariadením Komisie (ES) č. 826/2008 z 20. augusta 2008, ktorým sa ustanovujú všeobecné pravidlá poskytovania pomoci Spoločenstva na súkromné skladovanie niektorých poľnohospodárskych produktov (2), sa stanovili spoločné pravidlá vykonávania schémy pomoci na súkromné skladovanie.

| (4) | Podľa článku 6 nariadenia (ES) č. 826/2008 sa pomoc stanovená vopred má poskytnúť v súlade s podrobnými pravidlami a podmienkami stanovenými v kapitole III uvedeného nariadenia. |
| --- | --- |

(4)

Podľa článku 6 nariadenia (ES) č. 826/2008 sa pomoc stanovená vopred má poskytnúť v súlade s podrobnými pravidlami a podmienkami stanovenými v kapitole III uvedeného nariadenia.

| (5) | V súlade s článkom 29 nariadenia (ES) č. 1234/2007 by sa pomoc mala stanoviť s prihliadnutím na náklady na skladovanie a pravdepodobné trendy vo vývoji cien čerstvého masla a masla zo zásob. |
| --- | --- |

(5)

V súlade s článkom 29 nariadenia (ES) č. 1234/2007 by sa pomoc mala stanoviť s prihliadnutím na náklady na skladovanie a pravdepodobné trendy vo vývoji cien čerstvého masla a masla zo zásob.

| (6) | Je vhodné stanoviť pomoc na náklady na uskladnenie a vyskladnenie dotknutých výrobkov a pomoc na denné náklady na skladovanie v chladiarenských skladoch a na financovanie. |
| --- | --- |

(6)

Je vhodné stanoviť pomoc na náklady na uskladnenie a vyskladnenie dotknutých výrobkov a pomoc na denné náklady na skladovanie v chladiarenských skladoch a na financovanie.

| (7) | Na uľahčenie vykonávania súčasného opatrenia pri zohľadnení existujúcej praxe v členských štátoch by sa pomoc mala vzťahovať len na výrobky, ktoré už boli úplne uskladnené. Preto by sa mala zaviesť výnimka z článku 7 ods. 3 nariadenia (ES) č. 826/2008. |
| --- | --- |

(7)

Na uľahčenie vykonávania súčasného opatrenia pri zohľadnení existujúcej praxe v členských štátoch by sa pomoc mala vzťahovať len na výrobky, ktoré už boli úplne uskladnené. Preto by sa mala zaviesť výnimka z článku 7 ods. 3 nariadenia (ES) č. 826/2008.

| (8) | Ak sú požadované informácie týkajúce sa podrobností skladovania už zahrnuté v žiadosti o pomoc, je vhodné v záujme zvýšenia administratívnej efektívnosti a zjednodušenia upustiť od požiadavky oznámiť tie isté informácie po uzavretí zmluvy, ako sa stanovuje v článku 20 prvom odseku písm. a) nariadenia (ES) č. 826/2008. |
| --- | --- |

(8)

Ak sú požadované informácie týkajúce sa podrobností skladovania už zahrnuté v žiadosti o pomoc, je vhodné v záujme zvýšenia administratívnej efektívnosti a zjednodušenia upustiť od požiadavky oznámiť tie isté informácie po uzavretí zmluvy, ako sa stanovuje v článku 20 prvom odseku písm. a) nariadenia (ES) č. 826/2008.

| (9) | Z dôvodu zjednodušenia a zvýšenia logistickej efektívnosti by sa členským štátom malo povoliť upustiť od požiadavky uvádzať na každej skladovanej jednotke číslo zmluvy v prípade, ak sú čísla zmlúv zaznamenané v skladovej evidencii. |
| --- | --- |

(9)

Z dôvodu zjednodušenia a zvýšenia logistickej efektívnosti by sa členským štátom malo povoliť upustiť od požiadavky uvádzať na každej skladovanej jednotke číslo zmluvy v prípade, ak sú čísla zmlúv zaznamenané v skladovej evidencii.

| (10) | V záujme zvýšenia administratívnej efektívnosti a zjednodušenia a vzhľadom na osobitnú situáciu v oblasti skladovania masla by sa mali kontroly stanovené v článku 36 ods. 6 nariadenia (ES) č. 826/2008 vykonať minimálne v prípade polovice zmlúv. V dôsledku toho by sa mala ustanoviť výnimka z uvedeného článku. |
| --- | --- |

(10)

V záujme zvýšenia administratívnej efektívnosti a zjednodušenia a vzhľadom na osobitnú situáciu v oblasti skladovania masla by sa mali kontroly stanovené v článku 36 ods. 6 nariadenia (ES) č. 826/2008 vykonať minimálne v prípade polovice zmlúv. V dôsledku toho by sa mala ustanoviť výnimka z uvedeného článku.

| (11) | V nariadení Komisie (ES) č. 792/2009 z 31. augusta 2009, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá poskytovania informácií a predkladania dokumentov členskými štátmi Komisii v rámci spoločnej organizácie trhov, režimu priamych platieb, podpory poľnohospodárskych výrobkov a režimov uplatniteľných na najvzdialenejšie regióny a menšie ostrovy v Egejskom mori (3), sa stanovujú spoločné pravidlá oznamovania informácií a predkladania dokumentov zo strany príslušných orgánov členských štátov Komisii. Tieto pravidlá zahŕňajú najmä povinnosť členských štátov využívať informačné systémy, ktoré sprístupnila Komisia, a validovanie prístupových práv orgánov alebo jednotlivcov na zasielanie oznámení. V uvedenom nariadení sa navyše stanovujú spoločné zásady, ktoré sa uplatňujú na informačné systémy s cieľom zaručiť autentickosť, integritu a čitateľnosť dokumentov v priebehu času. Zabezpečuje sa ním aj ochrana osobných údajov. |
| --- | --- |

(11)

V nariadení Komisie (ES) č. 792/2009 z 31. augusta 2009, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá poskytovania informácií a predkladania dokumentov členskými štátmi Komisii v rámci spoločnej organizácie trhov, režimu priamych platieb, podpory poľnohospodárskych výrobkov a režimov uplatniteľných na najvzdialenejšie regióny a menšie ostrovy v Egejskom mori (3), sa stanovujú spoločné pravidlá oznamovania informácií a predkladania dokumentov zo strany príslušných orgánov členských štátov Komisii. Tieto pravidlá zahŕňajú najmä povinnosť členských štátov využívať informačné systémy, ktoré sprístupnila Komisia, a validovanie prístupových práv orgánov alebo jednotlivcov na zasielanie oznámení. V uvedenom nariadení sa navyše stanovujú spoločné zásady, ktoré sa uplatňujú na informačné systémy s cieľom zaručiť autentickosť, integritu a čitateľnosť dokumentov v priebehu času. Zabezpečuje sa ním aj ochrana osobných údajov.

| (12) | Podľa nariadenia (ES) č. 792/2009 sa musí povinnosť využívať informačné systémy v súlade s uvedeným nariadením stanoviť v nariadeniach, ktorými sa zriaďuje povinnosť osobitného oznamovania. |
| --- | --- |

(12)

Podľa nariadenia (ES) č. 792/2009 sa musí povinnosť využívať informačné systémy v súlade s uvedeným nariadením stanoviť v nariadeniach, ktorými sa zriaďuje povinnosť osobitného oznamovania.

| (13) | V rámci vnútorných pracovných postupov a vzťahov s orgánmi zúčastnenými na spoločnej poľnohospodárskej politike Komisia vypracovala informačný systém, ktorý umožňuje elektronické spravovanie dokumentov a postupov. |
| --- | --- |

(13)

V rámci vnútorných pracovných postupov a vzťahov s orgánmi zúčastnenými na spoločnej poľnohospodárskej politike Komisia vypracovala informačný systém, ktorý umožňuje elektronické spravovanie dokumentov a postupov.

| (14) | Má sa za to, že povinnosti oznamovania v prípade súkromného skladovania masla možno splniť prostredníctvom uvedeného systému v súlade s nariadením č. (ES) 792/2009, a to najmä povinnosti stanovené v článku 35 nariadenia (ES) č. 826/2008. |
| --- | --- |

(14)

Má sa za to, že povinnosti oznamovania v prípade súkromného skladovania masla možno splniť prostredníctvom uvedeného systému v súlade s nariadením č. (ES) 792/2009, a to najmä povinnosti stanovené v článku 35 nariadenia (ES) č. 826/2008.

| (15) | Z dôvodu jasnosti by účinnosť tohto nariadenia mala skončiť posledným dňom stanoveným na ukončenie zmluvného skladovania. |
| --- | --- |

(15)

Z dôvodu jasnosti by účinnosť tohto nariadenia mala skončiť posledným dňom stanoveným na ukončenie zmluvného skladovania.

| (16) | Riadiaci výbor pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov nepredložil svoje stanovisko do lehoty stanovenej jeho predsedom, |
| --- | --- |

(16)

Riadiaci výbor pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov nepredložil svoje stanovisko do lehoty stanovenej jeho predsedom,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1.   V tomto nariadení sa stanovuje pomoc na súkromné skladovanie soleného a nesoleného masla, ako sa uvádza v článku 28 písm. a) nariadenia (ES) č. 1234/2007, v prípade zmlúv uzavretých od 1. marca 2012.

2.   Ak sa v tomto nariadení neustanovuje inak, uplatňuje sa nariadenie (ES) č. 826/2008.

Článok 2

Jednotkou množstva uvedenou v článku 16 ods. 2 písm. c) nariadenia (ES) č. 826/2008 je „skladovaná dávka“, ktorá zodpovedá množstvu výrobku, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, ktoré váži aspoň jednu tonu a ktoré je homogénneho zloženia a kvality, vyrobené v jednom závode, uskladnené v jednom sklade v jeden deň.

Článok 3

1.   Odchylne od článku 7 ods. 3 nariadenia (ES) č. 826/2008 sa žiadosti vzťahujú len na výrobky, ktoré už boli úplne uskladnené.

2.   Článok 20 prvý odsek písm. a) nariadenia (ES) č. 826/2008 sa neuplatňuje.

3.   Členské štáty môžu upustiť od požiadavky uvedenej v článku 22 ods. 1 písm. e) nariadenia (ES) č. 826/2008 uvádzať číslo zmluvy v prípade, že sa vedúci skladu zaviaže zaznamenať číslo zmluvy do evidencie uvedenej v bode III prílohy I k uvedenému nariadeniu.

4.   Odchylne od článku 36 ods. 6 nariadenia (ES) č. 826/2008 príslušný orgán zodpovedný za kontrolu vykoná ku koncu obdobia zmluvného skladovania kontrolu hmotnosti a identifikačných údajov skladovaného masla metódou odberu vzoriek minimálne v prípade polovice zmlúv, a to počas celého obdobia vyskladňovania trvajúceho od augusta 2012 do februára 2013.

Článok 4

1.   Pomoc na výrobky uvedené v článku 1 je:

| — | 14,88 EUR na tonu skladovaného výrobku v prípade fixných nákladov na skladovanie, |
| --- | --- |

—

14,88 EUR na tonu skladovaného výrobku v prípade fixných nákladov na skladovanie,

| — | 0,26 EUR na tonu skladovaného výrobku na deň v prípade zmluvného skladovania. |
| --- | --- |

—

0,26 EUR na tonu skladovaného výrobku na deň v prípade zmluvného skladovania.

2.   Zmluvné skladovanie sa začína 1. marcom a končí 15. augustom 2012. Vyskladnenie sa môže začať najskôr 16. augustom 2012. Zmluvné skladovanie sa končí dňom predchádzajúcim dňu vyskladnenia alebo najneskôr posledným februárovým dňom roka nasledujúceho po uskladnení.

3.   Pomoc sa môže poskytnúť len v prípade, ak obdobie zmluvného skladovania trvá 90 až 210 dní.

Článok 5

1.   Členské štáty oznámia Komisii:

| a) | do každého utorka za predchádzajúci týždeň množstvá, na ktoré boli uzatvorené zmluvy, ako aj množstvá výrobkov, na ktoré boli predložené žiadosti o uzatvorenie zmlúv, ako sa vyžaduje v článku 35 ods. 1 písm. a) nariadenia (ES) č. 826/2008; |
| --- | --- |

a)

do každého utorka za predchádzajúci týždeň množstvá, na ktoré boli uzatvorené zmluvy, ako aj množstvá výrobkov, na ktoré boli predložené žiadosti o uzatvorenie zmlúv, ako sa vyžaduje v článku 35 ods. 1 písm. a) nariadenia (ES) č. 826/2008;

| b) | najneskôr na konci každého mesiaca za predchádzajúci mesiac informácie o zásobách vyžadované podľa článku 35 ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 826/2008. |
| --- | --- |

b)

najneskôr na konci každého mesiaca za predchádzajúci mesiac informácie o zásobách vyžadované podľa článku 35 ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 826/2008.

2.   Oznámenia uvedené v odseku 1 sa podávajú podľa nariadenia (ES) č. 792/2009.

Článok 6

Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Jeho účinnosť sa končí 28. februára 2013.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 23. februára 2012

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 223, 21.8.2008, s. 3.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 228, 1.9.2009, s. 3.

3

---

| 24.2.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 52/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 52/6

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 161/2012

z 23. februára 2012

o núdzových opatreniach na ochranu zásob tresky jednoškvrnnej vo vodách západne od Škótska

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2371/2002 z 20. decembra 2002 o ochrane a trvalo udržateľnom využívaní zdrojov rybného hospodárstva v rámci spoločnej politiky v oblasti rybolovu (1), a najmä na jeho článok 7,

keďže:

| (1) | V súlade s nariadením (ES) č. 2371/2002 sa musia v rámci spoločnej politiky v oblasti rybolovu stanoviť zosúladené opatrenia, pokiaľ ide o ochranu, riadenie a využívanie živých vodných zdrojov vrátane osobitných opatrení na obmedzenie vplyvu rybárskych činností na morské ekosystémy a necieľové druhy. |
| --- | --- |

(1)

V súlade s nariadením (ES) č. 2371/2002 sa musia v rámci spoločnej politiky v oblasti rybolovu stanoviť zosúladené opatrenia, pokiaľ ide o ochranu, riadenie a využívanie živých vodných zdrojov vrátane osobitných opatrení na obmedzenie vplyvu rybárskych činností na morské ekosystémy a necieľové druhy.

| (2) | s cieľom ochrany tresky škvrnitej, tresky jednoškvrnnej a tresky merlang v bode 6.1 prílohy III k nariadeniu Rady (ES) č. 43/2009 (2), zmenenému a doplnenému nariadením (ES) č. 1288/2009 (3) a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) (4) č. 579/2011, sa ustanovuje v rámci VI. divízie ICES zóna, v ktorej sa zakazujú rybolovné činnosti (ďalej len „vody na západe Škótska“). |
| --- | --- |

(2)

s cieľom ochrany tresky škvrnitej, tresky jednoškvrnnej a tresky merlang v bode 6.1 prílohy III k nariadeniu Rady (ES) č. 43/2009 (2), zmenenému a doplnenému nariadením (ES) č. 1288/2009 (3) a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) (4) č. 579/2011, sa ustanovuje v rámci VI. divízie ICES zóna, v ktorej sa zakazujú rybolovné činnosti (ďalej len „vody na západe Škótska“).

| (3) | Ako výnimka z tohto zákazu body 6.5. a 6.6 prílohy III k nariadeniu (ES) č. 43/2009 umožňujú lov homára štíhleho a rybolov s vlečnými sieťami, záťahovými sieťami na lov pri dne alebo s podobným výstrojom za predpokladu, že sú splnené určité podmienky, a najmä požiadavka, že najviac určité percento ponechaného úlovku sa môže skladať z akejkoľvek zmesi tresky škvrnitej, tresky jednoškvrnnej a/alebo tresky merlang. |
| --- | --- |

(3)

Ako výnimka z tohto zákazu body 6.5. a 6.6 prílohy III k nariadeniu (ES) č. 43/2009 umožňujú lov homára štíhleho a rybolov s vlečnými sieťami, záťahovými sieťami na lov pri dne alebo s podobným výstrojom za predpokladu, že sú splnené určité podmienky, a najmä požiadavka, že najviac určité percento ponechaného úlovku sa môže skladať z akejkoľvek zmesi tresky škvrnitej, tresky jednoškvrnnej a/alebo tresky merlang.

| (4) | Touto požiadavkou sa sleduje zníženie miery úhynu rýb pri rybolove v troch zásobách v oblasti ich výskytu zamedzením cieľovému rybolovu. |
| --- | --- |

(4)

Touto požiadavkou sa sleduje zníženie miery úhynu rýb pri rybolove v troch zásobách v oblasti ich výskytu zamedzením cieľovému rybolovu.

| (5) | Dôkazmi a odporúčaniami, ktoré Komisia dostala od Medzinárodnej rady pre výskum mora (ICES) a Vedeckého, technického a hospodárskeho výboru pre rybné hospodárstvo (STECF) sa zdôraznilo, že odvrhovanie úlovkov sa vyskytovalo v dôsledku zavedenia pravidiel, ktoré určovali zloženie úlovkov v divízii ICES VIa. |
| --- | --- |

(5)

Dôkazmi a odporúčaniami, ktoré Komisia dostala od Medzinárodnej rady pre výskum mora (ICES) a Vedeckého, technického a hospodárskeho výboru pre rybné hospodárstvo (STECF) sa zdôraznilo, že odvrhovanie úlovkov sa vyskytovalo v dôsledku zavedenia pravidiel, ktoré určovali zloženie úlovkov v divízii ICES VIa.

| (6) | ICES určuje mieru zásob tresky škvrnitej v divízii ICES VIa, ktorá je pod bezpečnými biologickými hranicami, ale ICES ďalej konštatuje, že nedávna vyššia než priemerná obnova prispeje k nárastu neresiacej sa biomasy v tejto zásobe. |
| --- | --- |

(6)

ICES určuje mieru zásob tresky škvrnitej v divízii ICES VIa, ktorá je pod bezpečnými biologickými hranicami, ale ICES ďalej konštatuje, že nedávna vyššia než priemerná obnova prispeje k nárastu neresiacej sa biomasy v tejto zásobe.

| (7) | Pokračovanie rastu tohtoročných tried znamená, že tieto ryby sa teraz zaraďujú do zásoby. Pravidlá upravujúce zloženie úlovkov budú mať za následok ďalšie zvyšovanie odvrhovania úlovkov z týchto zásob, aby sa splnili požiadavky na vykládku, ešte predtým, ako by mohli prispieť k budúcej reprodukcii. Odstránenie neresiacej sa biomasy zo zásoby pod bezpečné biologické hranice predstavuje vážne ohrozenie dlhodobej obnovy a udržateľnosti zásob. Kontrolujú sa vykládky, nie úlovky, podľa pravidiel upravujúcich zloženie úlovkov. V dôsledku narastajúcej početnosti tresky jednoškvrnnej v zásobe bez ohľadu na akékoľvek zmeny kvót sa zvýši miera odvrhovania úlovkov v záujme uplatňovania pravidiel. |
| --- | --- |

(7)

Pokračovanie rastu tohtoročných tried znamená, že tieto ryby sa teraz zaraďujú do zásoby. Pravidlá upravujúce zloženie úlovkov budú mať za následok ďalšie zvyšovanie odvrhovania úlovkov z týchto zásob, aby sa splnili požiadavky na vykládku, ešte predtým, ako by mohli prispieť k budúcej reprodukcii. Odstránenie neresiacej sa biomasy zo zásoby pod bezpečné biologické hranice predstavuje vážne ohrozenie dlhodobej obnovy a udržateľnosti zásob. Kontrolujú sa vykládky, nie úlovky, podľa pravidiel upravujúcich zloženie úlovkov. V dôsledku narastajúcej početnosti tresky jednoškvrnnej v zásobe bez ohľadu na akékoľvek zmeny kvót sa zvýši miera odvrhovania úlovkov v záujme uplatňovania pravidiel.

| (8) | Zo zvýšenia rybolovných možností v zásobách tresky jednoškvrnnej v divízii ICES VIa od februára 2012 vyplynie zvýšenie intenzity rybolovu. Každé rybolovné úsilie využívajúce rybolovné možnosti na rok 2012 bude viesť k zvýšenému úhynu rýb z ostatných zásob ulovených spolu s treskou jednoškvrnnou, najmä tresky merlang a tresky škvrnitej. |
| --- | --- |

(8)

Zo zvýšenia rybolovných možností v zásobách tresky jednoškvrnnej v divízii ICES VIa od februára 2012 vyplynie zvýšenie intenzity rybolovu. Každé rybolovné úsilie využívajúce rybolovné možnosti na rok 2012 bude viesť k zvýšenému úhynu rýb z ostatných zásob ulovených spolu s treskou jednoškvrnnou, najmä tresky merlang a tresky škvrnitej.

| (9) | Keďže hlavné obdobie lovu tresky jednoškvrnnej sa začína od februára, je potrebné zaviesť zmeny, ktorými by sa okamžite zabránilo nadmernému odvrhovaniu úlovkov. |
| --- | --- |

(9)

Keďže hlavné obdobie lovu tresky jednoškvrnnej sa začína od februára, je potrebné zaviesť zmeny, ktorými by sa okamžite zabránilo nadmernému odvrhovaniu úlovkov.

| (10) | Pokračovanie a zvýšenie miery odvrhovania tresky škvrnnitej zo zásoby ovplyvní budúcu obnovu a produkciu. Maximalizovanie rybolovných možností predstavuje riziko pre udržateľnosť ostatných zásob. Vysoký úhyn rýb pri rybolove spôsobuje nebezpečenstvo ďalšieho nepriaznivého vývoja týchto zásob. |
| --- | --- |

(10)

Pokračovanie a zvýšenie miery odvrhovania tresky škvrnnitej zo zásoby ovplyvní budúcu obnovu a produkciu. Maximalizovanie rybolovných možností predstavuje riziko pre udržateľnosť ostatných zásob. Vysoký úhyn rýb pri rybolove spôsobuje nebezpečenstvo ďalšieho nepriaznivého vývoja týchto zásob.

| (11) | Nesúlad medzi požiadavkami pri vykládke a neovplyvniteľnými úlovkami tresky škvrnitej sa podstatne zvýši v roku 2012. Preto je nevyhnutné, aby sa bezodkladne prestali uplatňovať pravidlá upravujúce zloženie úlovkov, pokiaľ ide o tresku jednoškvrnnú, aby sa zabránilo vážnemu ohrozeniu obnovy týchto druhov vo vodách západne od Škótska a ďalšiemu zvýšeniu intenzity rybolovu v ostatných zásobách, pričom by sa malo umožniť racionálne využitie rybolovných možností v roku 2012, |
| --- | --- |

(11)

Nesúlad medzi požiadavkami pri vykládke a neovplyvniteľnými úlovkami tresky škvrnitej sa podstatne zvýši v roku 2012. Preto je nevyhnutné, aby sa bezodkladne prestali uplatňovať pravidlá upravujúce zloženie úlovkov, pokiaľ ide o tresku jednoškvrnnú, aby sa zabránilo vážnemu ohrozeniu obnovy týchto druhov vo vodách západne od Škótska a ďalšiemu zvýšeniu intenzity rybolovu v ostatných zásobách, pričom by sa malo umožniť racionálne využitie rybolovných možností v roku 2012,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Počas obdobia uplatňovania tohto nariadenia sa neuplatňujú percentuálne podiely zloženia úlovkov uvedené v bodoch 6.5. písm. iii), 6.6 písm. ii) časti A prílohy III k nariadeniu (ES) č. 43/2009, pokiaľ ide o tresku jednoškvrnnú.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa do 25. augusta 2012.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 23. februára 2012

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. ES L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 22, 26.1.2009, s. 1.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 347, 24.12.2009, s. 6.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 165, 24.6.2011, s. 1.

4

---

| 24.2.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 52/8 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 52/8

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 162/2012

z 23. februára 2012,

ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),

so zreteľom na vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 543/2011 zo 7. júna 2011, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o sektory ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 136 ods. 1,

keďže:

| (1) | Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu. |
| --- | --- |

(1)

Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu.

| (2) | Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie, |
| --- | --- |

(2)

Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 136 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 23. februára 2012

Za Komisiu v mene predsedu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PRÍLOHA

Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Číselný znak KN | Kód tretej krajiny (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0702 00 00 | IL | 107,2 |
| JO | 75,8 |
| MA | 79,0 |
| TN | 93,9 |
| TR | 95,1 |
| ZZ | 90,2 |
| 0707 00 05 | JO | 134,1 |
| MA | 94,2 |
| TR | 156,1 |
| ZZ | 128,1 |
| 0709 93 10 | MA | 66,1 |
| TR | 138,4 |
| ZZ | 102,3 |
| 0805 10 20 | EG | 50,2 |
| IL | 74,0 |
| MA | 52,2 |
| TN | 48,6 |
| TR | 72,2 |
| ZZ | 59,4 |
| 0805 20 10 | IL | 128,4 |
| MA | 88,3 |
| ZZ | 108,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | EG | 83,5 |
| IL | 111,6 |
| MA | 102,7 |
| TR | 62,7 |
| ZZ | 90,1 |
| 0805 50 10 | EG | 74,4 |
| TR | 57,7 |
| ZZ | 66,1 |
| 0808 10 80 | CA | 136,5 |
| CL | 98,4 |
| CN | 90,6 |
| MK | 29,3 |
| US | 146,9 |
| ZZ | 100,3 |
| 0808 30 90 | AR | 108,4 |
| CL | 96,2 |
| CN | 48,2 |
| US | 127,1 |
| ZA | 87,7 |
| ZZ | 93,5 |

(EUR/100 kg)

Číselný znak KN

Kód tretej krajiny (1)

Paušálna dovozná hodnota

0702 00 00

IL

107,2

JO

75,8

MA

79,0

TN

93,9

TR

95,1

ZZ

90,2

0707 00 05

JO

134,1

MA

94,2

TR

156,1

ZZ

128,1

0709 93 10

MA

66,1

TR

138,4

ZZ

102,3

0805 10 20

EG

50,2

IL

74,0

MA

52,2

TN

48,6

TR

72,2

ZZ

59,4

0805 20 10

IL

128,4

MA

88,3

ZZ

108,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

EG

83,5

IL

111,6

MA

102,7

TR

62,7

ZZ

90,1

0805 50 10

EG

74,4

TR

57,7

ZZ

66,1

0808 10 80

CA

136,5

CL

98,4

CN

90,6

MK

29,3

US

146,9

ZZ

100,3

0808 30 90

AR

108,4

CL

96,2

CN

48,2

US

127,1

ZA

87,7

ZZ

93,5

---

(1)  Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (ES) č. 1833/2006 (Ú. v. EÚ L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.

---

| 24.2.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 52/10 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 52/10

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 163/2012

z 23. februára 2012,

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1484/95, pokiaľ ide o reprezentatívne ceny v sektore hydinového mäsa a vajec a pre vaječný albumín

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1), a najmä na jeho článok 143 v spojení s jeho článkom 4,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 614/2009 zo 7. júla 2009 o spoločnom systéme obchodovania s ovalbumínom a laktalbumínom (2), a najmä na jeho článok 3 ods. 4,

keďže:

| (1) | Nariadením Komisie (ES) č. 1484/95 (3) sa stanovili podrobné pravidlá uplatňovania systému dodatočných dovozných ciel a stanovili sa reprezentatívne ceny v sektoroch hydinového mäsa a vajec a pre vaječný albumín. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením Komisie (ES) č. 1484/95 (3) sa stanovili podrobné pravidlá uplatňovania systému dodatočných dovozných ciel a stanovili sa reprezentatívne ceny v sektoroch hydinového mäsa a vajec a pre vaječný albumín.

| (2) | Z pravidelnej kontroly údajov, na ktorých spočíva určovanie reprezentatívnych cien produktov v sektore hydinového mäsa a vajec, ako aj vaječného albumínu, vyplýva, že reprezentatívne ceny na dovoz niektorých produktov treba zmeniť a zohľadniť pritom cenové rozdiely podľa krajiny pôvodu. |
| --- | --- |

(2)

Z pravidelnej kontroly údajov, na ktorých spočíva určovanie reprezentatívnych cien produktov v sektore hydinového mäsa a vajec, ako aj vaječného albumínu, vyplýva, že reprezentatívne ceny na dovoz niektorých produktov treba zmeniť a zohľadniť pritom cenové rozdiely podľa krajiny pôvodu.

| (3) | Nariadenie (ES) č. 1484/95 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(3)

Nariadenie (ES) č. 1484/95 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

| (4) | Keďže je potrebné zabezpečiť, aby sa toto opatrenie začalo uplatňovať čo najskôr po sprístupnení aktualizovaných údajov, je vhodné, aby toto nariadenie nadobudlo účinnosť dňom jeho uverejnenia. |
| --- | --- |

(4)

Keďže je potrebné zabezpečiť, aby sa toto opatrenie začalo uplatňovať čo najskôr po sprístupnení aktualizovaných údajov, je vhodné, aby toto nariadenie nadobudlo účinnosť dňom jeho uverejnenia.

| (5) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov, |
| --- | --- |

(5)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Príloha I k nariadeniu (ES) č. 1484/95 sa nahrádza prílohou k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 23. februára 2012

Za Komisiu v mene predsedu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 181, 14.7.2009, s. 8.

2

(3)  Ú. v. ES L 145, 29.6.1995, s. 47.

3

---

PRÍLOHA

„PRÍLOHA I

| Číselný znak KN | Opis tovaru | Reprezentatívna cena
  (EUR/100 kg) | Zábezpeka podľa článku 3 ods. 3
  (EUR/100 kg) | Pôvod (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Mrazené kuracie trupy označované ako ‚kurčatá 70%‘ | 124,1 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Mrazené kuracie trupy označované ako ‚kurčatá 65%‘ | 140,1 | 0 | AR |
| 133,6 | 0 | BR |
| 0207 14 10 | Mrazené vykostené kohútie alebo kuracie kusy | 285,6 | 4 | AR |
| 223,3 | 23 | BR |
| 322,7 | 0 | CL |
| 0207 14 50 | Mrazené kuracie prsia | 222,0 | 0 | BR |
| 0207 27 10 | Mrazené vykostené morčacie kusy | 315,3 | 0 | BR |
| 415,6 | 0 | CL |
| 0408 11 80 | Vaječné žĺtky sušené | 314,4 | 0 | AR |
| 0408 91 80 | Vajcia bez škrupín sušené | 337,5 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Tepelne neupravené kohútie alebo slepačie prípravky | 306,1 | 0 | BR |
| 353,6 | 0 | CL |
| 3502 11 90 | Vaječný albumín sušený | 522,3 | 0 | AR |

Číselný znak KN

Opis tovaru

Reprezentatívna cena

(EUR/100 kg)

Zábezpeka podľa článku 3 ods. 3

(EUR/100 kg)

Pôvod (1)

0207 12 10

Mrazené kuracie trupy označované ako ‚kurčatá 70%‘

124,1

0

AR

0207 12 90

Mrazené kuracie trupy označované ako ‚kurčatá 65%‘

140,1

0

AR

133,6

0

BR

0207 14 10

Mrazené vykostené kohútie alebo kuracie kusy

285,6

4

AR

223,3

23

BR

322,7

0

CL

0207 14 50

Mrazené kuracie prsia

222,0

0

BR

0207 27 10

Mrazené vykostené morčacie kusy

315,3

0

BR

415,6

0

CL

0408 11 80

Vaječné žĺtky sušené

314,4

0

AR

0408 91 80

Vajcia bez škrupín sušené

337,5

0

AR

1602 32 11

Tepelne neupravené kohútie alebo slepačie prípravky

306,1

0

BR

353,6

0

CL

3502 11 90

Vaječný albumín sušený

522,3

0

AR

---

(1)  Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (ES) č. 1833/2006 (Ú. v. EÚ L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód ‚ZZ‘ znamená ‚iného pôvodu‘.“

1

---

ROZHODNUTIA

| 24.2.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 52/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 52/12

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE

z 10. februára 2012,

ktorým sa ustanovujú pravidlá týkajúce sa prechodných národných programov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ o priemyselných emisiách

[oznámené pod číslom K(2012) 612]

(Text s významom pre EHP)

(2012/115/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ z 24. novembra 2010 o priemyselných emisiách (integrovaná prevencia a kontrola znečisťovania životného prostredia) (1), a najmä na jej článok 41 písm. b),

keďže:

| (1) | Článkom 32 smernice 2010/75/EÚ sa ustanovuje, že členské štáty v období od 1. januára 2016 do 30. júna 2020 môžu vypracovať a vykonávať prechodný národný program pre konkrétne spaľovacie zariadenia, ktorý zahŕňa vypúšťanie jednej alebo niekoľkých z týchto znečisťujúcich látok: oxidy dusíka, oxid siričitý a prach. Pre plynové turbíny program určuje len emisie oxidov dusíka. |
| --- | --- |

(1)

Článkom 32 smernice 2010/75/EÚ sa ustanovuje, že členské štáty v období od 1. januára 2016 do 30. júna 2020 môžu vypracovať a vykonávať prechodný národný program pre konkrétne spaľovacie zariadenia, ktorý zahŕňa vypúšťanie jednej alebo niekoľkých z týchto znečisťujúcich látok: oxidy dusíka, oxid siričitý a prach. Pre plynové turbíny program určuje len emisie oxidov dusíka.

| (2) | Spaľovacie zariadenia zahrnuté do prechodného národného programu môžu byť oslobodené od povinnosti dodržiavať limitné hodnoty emisií uvedené v článku 30 ods. 2 smernice 2010/75/EÚ v prípade znečisťujúcich látok, na ktoré sa program vzťahuje, prípadne stupne odsírenia uvedené v článku 31 smernice 2010/75/EÚ. |
| --- | --- |

(2)

Spaľovacie zariadenia zahrnuté do prechodného národného programu môžu byť oslobodené od povinnosti dodržiavať limitné hodnoty emisií uvedené v článku 30 ods. 2 smernice 2010/75/EÚ v prípade znečisťujúcich látok, na ktoré sa program vzťahuje, prípadne stupne odsírenia uvedené v článku 31 smernice 2010/75/EÚ.

| (3) | Aby sa zabezpečilo jednotné uplatňovanie článku 32 smernice 2010/75/EÚ, mali by sa prijať vykonávacie predpisy. |
| --- | --- |

(3)

Aby sa zabezpečilo jednotné uplatňovanie článku 32 smernice 2010/75/EÚ, mali by sa prijať vykonávacie predpisy.

| (4) | Opatrenia tohto rozhodnutia sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného podľa článku 75 ods. 1 smernice 2010/75/EÚ, |
| --- | --- |

(4)

Opatrenia tohto rozhodnutia sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného podľa článku 75 ods. 1 smernice 2010/75/EÚ,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Spaľovacie zariadenia zahrnuté do prechodných národných programov

V súlade s podrobnými ustanoveniami uvedenými v oddiele 1 prílohy k tomuto rozhodnutiu prechodný národný program musí obsahovať len celé spaľovacie zariadenia, na ktoré sa vzťahuje kapitola III smernice 2010/75/EÚ, s prihliadnutím na ustanovenia článku 32 ods. 1, a agregačné pravidlá ustanovené článkom 29 smernice 2010/75/EÚ.

Článok 2

Predmet prechodných národných programov

1.   Každý prechodný národný program musí obsahovať tieto informácie v súlade s časťou 2 prílohy k tomuto rozhodnutiu:

| a) | zoznam všetkých spaľovacích zariadení, na ktoré sa program vzťahuje, vrátane všetkých súvisiacich informácií o ich prevádzkových vlastnostiach; |
| --- | --- |

a)

zoznam všetkých spaľovacích zariadení, na ktoré sa program vzťahuje, vrátane všetkých súvisiacich informácií o ich prevádzkových vlastnostiach;

| b) | vypočítaný podiel každého jednotlivého spaľovacieho zariadenia na emisných stropoch na roky 2016 a 2019; |
| --- | --- |

b)

vypočítaný podiel každého jednotlivého spaľovacieho zariadenia na emisných stropoch na roky 2016 a 2019;

| c) | tabuľku s emisnými stropmi pre jednotlivé znečisťujúce látky zahrnuté do programu na roky 2016, 2017, 2018, 2019 a prvý polrok roka 2020; |
| --- | --- |

c)

tabuľku s emisnými stropmi pre jednotlivé znečisťujúce látky zahrnuté do programu na roky 2016, 2017, 2018, 2019 a prvý polrok roka 2020;

| d) | podrobnosti o výpočte týchto emisných stropov. |
| --- | --- |

d)

podrobnosti o výpočte týchto emisných stropov.

Prechodný národný program musí obsahovať aj tieto informácie:

| a) | opis postupu, ktorým sa monitoruje vykonávanie programu a informuje Komisia; |
| --- | --- |

a)

opis postupu, ktorým sa monitoruje vykonávanie programu a informuje Komisia;

| b) | zoznam opatrení, ktoré sa použijú na zabezpečenie toho, že všetky spaľovacie zariadenia zahrnuté do programu splnia najneskôr k 1. júlu 2020 platné limitné hodnoty emisií stanovené v prílohe V k smernici 2010/75/EÚ. |
| --- | --- |

b)

zoznam opatrení, ktoré sa použijú na zabezpečenie toho, že všetky spaľovacie zariadenia zahrnuté do programu splnia najneskôr k 1. júlu 2020 platné limitné hodnoty emisií stanovené v prílohe V k smernici 2010/75/EÚ.

2.   Na účely odseku 1 prvého pododseku písmena a) členské štáty použijú vzor uvedený v tabuľke A.1 v dodatku A k prílohe k tomuto rozhodnutiu.

Na účely odseku 1 prvého pododseku písmena c) členské štáty použijú vzor uvedený v tabuľke B.3 v dodatku B k prílohe k tomuto rozhodnutiu.

Článok 3

Stanovenie emisných stropov v prechodných národných programoch

1.   Na účely článku 32 ods. 3 smernice 2010/75/EÚ sa emisné stropy vypočítajú v súlade s metódami stanovenými v oddiele 3 prílohy k tomuto rozhodnutiu.

2.   Členské štáty použijú vzor uvedený v tabuľke B.1 v dodatku B k prílohe k tomuto rozhodnutiu na oznamovanie príslušných limitných hodnôt emisií a minimálnych stupňov odsírenia, vypočítaných podielov každého spaľovacieho zariadenia na emisných stropoch na rok 2016 a celkových emisných stropoch na rok 2016.

Členské štáty uvedú v stĺpci vzoru s názvom Poznámky doplňujúce informácie o limitných hodnotách emisií na účely výpočtu v týchto prípadoch:

| a) | v prípade, že boli použité limitné hodnoty emisií uvedené v poznámkach k tabuľkám C.1 a C.2 v dodatku C k prílohe k tomuto rozhodnutiu; |
| --- | --- |

a)

v prípade, že boli použité limitné hodnoty emisií uvedené v poznámkach k tabuľkám C.1 a C.2 v dodatku C k prílohe k tomuto rozhodnutiu;

| b) | v prípade, že zariadenia používajú viac druhov paliva, alebo sú tvorené kombináciou viacerých typov zariadení. |
| --- | --- |

b)

v prípade, že zariadenia používajú viac druhov paliva, alebo sú tvorené kombináciou viacerých typov zariadení.

3.   Členské štáty použijú vzor uvedený v tabuľke B.2 v dodatku B k prílohe k tomuto rozhodnutiu na oznamovanie príslušných limitných hodnôt emisií a minimálnych stupňov odsírenia, vypočítaných podielov každého spaľovacieho zariadenia na emisných stropoch na rok 2019 a celkových emisných stropoch na rok 2019.

Členské štáty uvedú v stĺpci vzoru s názvom Poznámky doplňujúce informácie o limitných hodnotách emisií na účely výpočtu v týchto prípadoch:

| a) | v prípade, že boli použité limitné hodnoty emisií uvedené v poznámkach k tabuľkám D.1 a D.2 v dodatku D k prílohe k tomuto rozhodnutiu; |
| --- | --- |

a)

v prípade, že boli použité limitné hodnoty emisií uvedené v poznámkach k tabuľkám D.1 a D.2 v dodatku D k prílohe k tomuto rozhodnutiu;

| b) | v prípade, že zariadenia používajú viac druhov paliva alebo sú tvorené kombináciou viacerých typov zariadení. |
| --- | --- |

b)

v prípade, že zariadenia používajú viac druhov paliva alebo sú tvorené kombináciou viacerých typov zariadení.

Článok 4

Vykonávanie prechodného národného programu

V súlade s druhým a tretím pododsekom článku 32 ods. 5 smernice 2010/75/EÚ môže členský štát zaviesť prechodný národný program len po jeho schválení Komisiou.

Článok 5

Dodatočné zmeny prechodného národného programu

1.   Členské štáty zriadia mechanizmus umožňujúci určiť všetky dôležité zmeny spaľovacích zariadení zahrnutých do prechodného národného programu, ktoré môžu ovplyvniť príslušné emisné stropy.

2.   Na účely článku 32 ods. 6 smernice 2010/75/EÚ informujú členské štáty Komisiu o všetkých dodatočných zmenách programu, ktoré majú vplyv na príslušné emisné stropy v súlade s oddielom 4 prílohy k tomuto rozhodnutiu.

Článok 6

Kontrola dodržiavania pravidiel, nápravné opatrenia a informovanie Komisie

1.   Na účely článku 32 ods. 4 smernice 2010/75/EÚ príslušné orgány monitorujú emisie oxidov dusíka, oxidu siričitého a prachu z každého spaľovacieho zariadenia, na ktoré sa vzťahuje prechodný národný program, prostredníctvom overovania monitorovacích či výpočtových údajov, ktoré poskytli prevádzkovatelia spaľovacích zariadení.

2.   Členské štáty zabezpečia, že emisie oxidov dusíka, oxidu siričitého a prachu zo spaľovacích zariadení, ktoré patria do prechodného národného programu, sa obmedzia v rozsahu, ktorý umožní zabezpečiť dodržiavanie emisných stropov. V prípade nebezpečenstva, že sa emisné stropy nedodržia, členské štáty vykonajú potrebné opatrenia, ktoré zabránia prekročiť tieto stropy v prípade všetkých emisií.

3.   Členské štáty vykonávajúce prechodný národný program oznamujú Komisii každý rok v priebehu dvanástich mesiacov údaje o jednotlivých zariadeniach uvedených v článku 72 ods. 3 smernice 2010/75/EÚ v prípade všetkých spaľovacích zariadení zahrnutých do programu.

Článok 7

Toto rozhodnutie je adresované členským štátom.

V Bruseli 10. februára 2012

Za Komisiu

Janez POTOČNIK

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ L 334, 17.12.2010, s. 17.

1

---

PRÍLOHA

1.   Spaľovacie zariadenia zahrnuté do prechodného národného programu

Časti spaľovacích zariadení (napr. jedna alebo viac samostatných spaľovacích jednotiek, ktoré majú spoločný komín s inými jednotkami alebo ktoré sa postavia takým spôsobom, že zodpovedajú situácii podľa článku 29 ods. 2 smernice 2010/75/EÚ), nie sú zahrnuté do prechodného národného programu (1).

Na účely druhej odrážky bodu b) článku 32 ods. 1 smernice 2010/75/EÚ medzi spaľovacie zariadenia, na ktoré sa vzťahuje uvedené ustanovenie, patria aj zariadenia, ktoré neprevádzkujú prevádzkovatelia rafinérií, ale ktoré sa nachádzajú v rafinérii a používajú palivá uvedené v tomto bode.

Spaľovacie zariadenia, ktorých sa týkajú ustanovenia kapitoly IV smernice 2010/75/EÚ o spaľovniach odpadov a zariadeniach na spoluspaľovanie odpadov kedykoľvek počas uplatňovania prechodného národného programu, sa nezahŕňajú do prechodného národného programu.

2.   Údaje o spaľovacích zariadeniach zahrnutých do prechodného národného programu

Prechodný národný program obsahuje zoznam všetkých spaľovacích zariadení, ktorých sa týka, a všetky údaje o týchto zariadeniach, ktoré boli použité na výpočet emisných stropov.

Uvedené údaje o jednotlivých zariadeniach sa týkajú celkového menovitého tepelného príkonu, použitého paliva a prevádzkových vlastností každého spaľovacieho zariadenia počas obdobia vykonávania prechodného národného programu.

V prechodnom národnom programe sa uvádzajú aspoň tieto údaje o každom spaľovacom zariadení, ktoré patrí do programu:

| 1. | Názov a umiestnenie spaľovacieho zariadenia (2). |
| --- | --- |

1.

Názov a umiestnenie spaľovacieho zariadenia (2).

| 2. | Dátum vydania prvého povolenia spaľovaciemu zariadeniu. |
| --- | --- |

2.

Dátum vydania prvého povolenia spaľovaciemu zariadeniu.

| 3. | Dátum podania žiadosti o prvé povolenie pre spaľovacie zariadenie spolu s dátumom prvého uvedenia zariadenia do prevádzky.







  Poznámka: | Táto informácia je povinná len v prípade, že spaľovaciemu zariadeniu sa udelilo prvé povolenie po 27. novembri 2002, ale zariadenie sa uviedlo do prevádzky najneskôr 27. novembra 2003. |
| --- | --- | --- |

3.

Dátum podania žiadosti o prvé povolenie pre spaľovacie zariadenie spolu s dátumom prvého uvedenia zariadenia do prevádzky.

Poznámka:

Táto informácia je povinná len v prípade, že spaľovaciemu zariadeniu sa udelilo prvé povolenie po 27. novembri 2002, ale zariadenie sa uviedlo do prevádzky najneskôr 27. novembra 2003.

| 4. | Každé zvýšenie celkového menovitého tepelného príkonu spaľovacieho zariadenia najmenej o 50 MW, ktoré sa vykonalo v období od 27. novembra 2002 do 31. decembra 2010 (s uvedením pridanej kapacity v MW) (3). |
| --- | --- |

4.

Každé zvýšenie celkového menovitého tepelného príkonu spaľovacieho zariadenia najmenej o 50 MW, ktoré sa vykonalo v období od 27. novembra 2002 do 31. decembra 2010 (s uvedením pridanej kapacity v MW) (3).

| 5. | Celkový menovitý tepelný príkon (MW) každého spaľovacieho zariadenia k 31. decembru 2010. |
| --- | --- |

5.

Celkový menovitý tepelný príkon (MW) každého spaľovacieho zariadenia k 31. decembru 2010.

| 6. | Ročný počet prevádzkových hodín (4) každého spaľovacieho zariadenia spriemerovaný za obdobie 2001 až 2010.







  Poznámka: | Táto informácia je povinná len v prípade, že určité limitné hodnoty emisií pre spaľovacie zariadenia, ktoré sú v prevádzke menej než 1 500 hodín za rok, sa použijú na výpočet podielu spaľovacieho zariadenia na emisných stropoch. |
| --- | --- | --- |

6.

Ročný počet prevádzkových hodín (4) každého spaľovacieho zariadenia spriemerovaný za obdobie 2001 až 2010.

Poznámka:

Táto informácia je povinná len v prípade, že určité limitné hodnoty emisií pre spaľovacie zariadenia, ktoré sú v prevádzke menej než 1 500 hodín za rok, sa použijú na výpočet podielu spaľovacieho zariadenia na emisných stropoch.

| 7. | (Prípadné) znečisťujúce látky, v súvislosti s ktorými príslušné spaľovacie zariadenie nie je zahrnuté do prechodného národného programu (5). |
| --- | --- |

7.

(Prípadné) znečisťujúce látky, v súvislosti s ktorými príslušné spaľovacie zariadenie nie je zahrnuté do prechodného národného programu (5).

| 8. | Ročné množstvo použitého paliva (v TJ za rok) spriemerované za obdobie 2001 až 2010, rozdelené na 6 druhov palív: čierne uhlie, hnedé uhlie, biomasa, iné tuhé palivá, kvapalné palivá, plynné palivá (6). |
| --- | --- |

8.

Ročné množstvo použitého paliva (v TJ za rok) spriemerované za obdobie 2001 až 2010, rozdelené na 6 druhov palív: čierne uhlie, hnedé uhlie, biomasa, iné tuhé palivá, kvapalné palivá, plynné palivá (6).

| 9. | Ročný prietok odpadových plynov (Nm3/rok) spriemerovaný za obdobie 2001 až 2010 (7).







  Poznámka 1: | V prípade, že spaľovacie zariadenia spaľujú viac druhov palív, alebo sú tvorené viacerými typmi zariadení, prietok odpadových plynov sa uvádza osobitne pre každý druh paliva a typ spaľovacieho zariadenia (8). |
| --- | --- | --- |

9.

Ročný prietok odpadových plynov (Nm3/rok) spriemerovaný za obdobie 2001 až 2010 (7).

Poznámka 1:

V prípade, že spaľovacie zariadenia spaľujú viac druhov palív, alebo sú tvorené viacerými typmi zariadení, prietok odpadových plynov sa uvádza osobitne pre každý druh paliva a typ spaľovacieho zariadenia (8).

| Poznámka 2: | Ak prietok odpadových plynov je vypočítaný z množstva použitého paliva (a nie na základe skutočných nameraných hodnôt prietoku odpadových plynov), je potrebné oznámiť koeficient (alebo koeficienty v prípade viacerých palív alebo typov spaľovacích zariadení) použitý pri výpočte (Nm3/GJ). |
| --- | --- |

Poznámka 2:

Ak prietok odpadových plynov je vypočítaný z množstva použitého paliva (a nie na základe skutočných nameraných hodnôt prietoku odpadových plynov), je potrebné oznámiť koeficient (alebo koeficienty v prípade viacerých palív alebo typov spaľovacích zariadení) použitý pri výpočte (Nm3/GJ).

| 10. | Množstvo síry vstupujúcej cez použité domáce tuhé palivá (9) (tony síry/rok) spriemerované za obdobie 2001 až 2010.







  Poznámka: | Táto informácia je povinná len v prípade, že spaľovacie zariadenie používa domáce tuhé palivá a na výpočet podielu spaľovacieho zariadenia na emisnom strope oxidu siričitého (na roky 2016 a 2019) je použitý minimálny stupeň odsírenia. |
| --- | --- | --- |

10.

Množstvo síry vstupujúcej cez použité domáce tuhé palivá (9) (tony síry/rok) spriemerované za obdobie 2001 až 2010.

Poznámka:

Táto informácia je povinná len v prípade, že spaľovacie zariadenie používa domáce tuhé palivá a na výpočet podielu spaľovacieho zariadenia na emisnom strope oxidu siričitého (na roky 2016 a 2019) je použitý minimálny stupeň odsírenia.

V prípade, že spaľovacie zariadenia, na ktoré sa vzťahuje prechodný národný program, sú plynové turbíny či plynové motory, táto skutočnosť sa výslovne uvedie v prechodnom národnom programe.

3.   Určenie emisných stropov

3.1.   Spôsob výpočtu podielu jednotlivých zariadení na emisných stropoch na roky 2016 a 2019

3.1.1.   Všeobecný prípad

Na účely určenia príslušných emisných stropov pre znečisťujúcu látku na roky 2016 a 2019 podiel každého spaľovacieho zariadenia vyjadrený v tonách za rok (tpa) sa vypočíta podľa tejto rovnice:

Podiel na strope (tpa) = Prietok odpadových plynov (Nm3 p.a.) × ELV (mg/Nm3) × 1,0 × 10–9

kde:

| — | prietok odpadových plynov je objemový prietok odpadových plynov vyjadrený v metroch kubických za rok (Nm3 p. a.) spriemerovaný za obdobie 2001 až 2010. Vyjadrený je pri bežnej teplote (273 K) a tlaku (101,3 kPa), príslušnom referenčnom obsahu kyslíka (t.j. rovnakom aký sa používa pre limitnú hodnotu emisií (ELV)) a po odrátaní obsahu vodných pár; |
| --- | --- |

—

prietok odpadových plynov je objemový prietok odpadových plynov vyjadrený v metroch kubických za rok (Nm3 p. a.) spriemerovaný za obdobie 2001 až 2010. Vyjadrený je pri bežnej teplote (273 K) a tlaku (101,3 kPa), príslušnom referenčnom obsahu kyslíka (t.j. rovnakom aký sa používa pre limitnú hodnotu emisií (ELV)) a po odrátaní obsahu vodných pár;

| — | ELV je príslušná limitná hodnota emisií pre príslušnú znečisťujúcu látku vyjadrená v mg/Nm3 za predpokladu, že obsah kyslíka podľa objemu v odpadovom plyne je 6 % v prípade tuhých palív a 3 % v prípade kvapalných a plynných palív (v prípade spaľovacích zariadení s výnimkou plynových turbín a plynových motorov) a 15 % v prípade plynových turbín a plynových motorov. |
| --- | --- |

—

ELV je príslušná limitná hodnota emisií pre príslušnú znečisťujúcu látku vyjadrená v mg/Nm3 za predpokladu, že obsah kyslíka podľa objemu v odpadovom plyne je 6 % v prípade tuhých palív a 3 % v prípade kvapalných a plynných palív (v prípade spaľovacích zariadení s výnimkou plynových turbín a plynových motorov) a 15 % v prípade plynových turbín a plynových motorov.

Podrobnosti o tom, ako sa určujú limitné hodnoty emisií na výpočet emisných stropov na roky 2016 a 2019, sú uvedené v častiach 3.2 a 3.3.

3.1.2.   Konkrétny prípad zariadení spaľujúcich viac druhov palív a/alebo tvorených viacerými typmi zariadení

Rovnicu uvedenú v časti 3.1.1 nemožno použiť pri spaľovacích zariadeniach, ktoré spaľovali viac druhov palív v období 2001 až 2010 (súčasne alebo inak) alebo ktoré sú tvorené viacerými typmi zariadení.

Pri výpočte podielu týchto spaľovacích zariadení na emisných stropoch je potrebné použiť odlišné limitné hodnoty emisií a/alebo referenčné podmienky. Preto treba použiť túto metódu:

Podiel na strope (tpa) = Σ [prietok odpadových plynov (Nm3 p.a.) × ELV (mg/Nm3) × 1,0 × 10–9]

Z tejto rovnice vyplýva, že pre každý druh paliva používaný v období 2001 až 2010 priemerný ročný objem odpadových plynov (Nm3 za rok) je vynásobený príslušnou limitnou hodnotou emisií (zodpovedajúcou celkovému menovitému tepelnému príkonu celého spaľovacieho zariadenia). Výsledné hodnoty týchto násobení sa potom sčítajú pri všetkých použitých druhoch palív.

Je potrebné zabezpečiť, aby sa pri každom druhu paliva vyjadroval násobok objemu odpadových plynov a limitnej hodnoty emisií pri rovnakom referenčnom obsahu kyslíka.

Rovnaký postup sa používa v prípadoch, keď, v období 2001 až 2010 a s prihliadnutím na článok 29 ods. 1 a 2 smernice 2010/75/EÚ, jedno spaľovacie zariadenie bolo tvorené kombináciou rôznych typov zariadení. Toto sú názorné príklady:

| — | jedna alebo viac plynových turbín v kombinácii s jedným alebo viacerými typmi spaľovacích zariadení, |
| --- | --- |

—

jedna alebo viac plynových turbín v kombinácii s jedným alebo viacerými typmi spaľovacích zariadení,

| — | jeden alebo viac plynových motorov v kombinácii s jedným alebo viacerými typmi spaľovacích zariadení. |
| --- | --- |

—

jeden alebo viac plynových motorov v kombinácii s jedným alebo viacerými typmi spaľovacích zariadení.

3.1.3.   Minimálna miera odsírenia (MDR)

Rovnicu uvedenú v časti 3.1.1 nie je možné použiť pri spaľovacích zariadeniach, ktoré spaľujú domáce tuhé palivá (10) a ktoré nie sú schopné dodržať príslušné limitné hodnoty emisií stanovené pre oxid siričitý v smernici 2010/75/EÚ z dôvodu vlastností tohto paliva.

Výpočet podielu týchto zariadení na emisnom strope platnom pre oxid siričitý môže vychádzať z použitia príslušnej minimálnej miery odsírenia (11) namiesto limitných hodnôt emisií pre oxid siričitý.

V tomto prípade sa podiel spaľovacieho zariadenia na emisnom strope oxidu siričitého vyjadrený v tonách za rok (tpa) vypočíta podľa tejto rovnice:

Podiel na strope SO2 (tpa) = Vstupujúca síra (tpa) × (1 – (MDR/100)) × 2

kde:

| — | vstupujúca síra je ročné množstvo síry (S) obsiahnuté v domácom tuhom palive, ktoré bolo použité v spaľovacom zariadení, vyjadrené v tonách za rok (tpa) a spriemerované za obdobie 2001 až 2010; |
| --- | --- |

—

vstupujúca síra je ročné množstvo síry (S) obsiahnuté v domácom tuhom palive, ktoré bolo použité v spaľovacom zariadení, vyjadrené v tonách za rok (tpa) a spriemerované za obdobie 2001 až 2010;

| — | MDR je príslušná minimálna miera odsírenia vyjadrená v percentách. |
| --- | --- |

—

MDR je príslušná minimálna miera odsírenia vyjadrená v percentách.

Podrobnosti o tom, ako sa určuje príslušná minimálna miera odsírenia na výpočet emisných stropov oxidu siričitého na roky 2016 a 2019 sú uvedené v častiach 3.2 a 3.3.

3.2.   Príslušné limitné hodnoty emisií a minimálna miera odsírenia na výpočet emisných stropov na rok 2016

Podľa článku 32 ods. 3 smernice 2010/75/EÚ emisné stropy na rok 2016 sa vypočítajú na základe príslušných limitných hodnôt emisií stanovených v prílohách III až VII k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2001/80/ES z 23. októbra 2011 o obmedzení emisií určitých znečisťujúcich látok do ovzdušia z veľkých spaľovacích zariadení (ďalej len „smernica 2011/80/ES“), alebo prípadne na základe minimálnej miery odsírenia (ďalej len „MDR“) stanoveného v prílohe III k smernici 2001/80/ES. Z tohto dôvodu výpočet emisných stropov na rok 2016 vychádza z príslušných limitných hodnôt emisií a MDR, ktoré by platili k 1. januára 2016 pre spaľovacie zariadenie podľa smernice 2001/80/ES, s ohľadom na nasledujúce ustanovenia (12).

Limitné hodnoty emisií a MDR sa určia na základe celkového menovitého tepelného príkonu celého spaľovacieho zariadenia k 31. decembru 2010, druhov použitých palív a ročného počtu prevádzkových hodín spriemerovaného za obdobie 2001 až 2010. V prípade, že sa kapacita spaľovacích zariadení zvýšila najmenej o 50 MW v období od 27. novembra 2002 do 31. decembra 2010, platia pravidlá na výpočet príslušných limitných hodnôt emisií stanovené v článku 10 smernice 2001/80/ES.

Pri všetkých plynových turbínach zahrnutých do prechodného národného programu sa použije príslušná limitná hodnota emisií oxidov dusíka stanovená v časti B prílohy VI k smernici 2001/80/ES bez ohľadu na článok 2 ods. 7 písm. j) smernice 2001/80/ES.

Keďže smernica 2001/80/ES neurčuje žiadne limitné hodnoty emisií platné pre plynové motory, použije sa príslušná limitná hodnota emisií oxidov dusíka stanovená v časti 1 prílohy V k smernici 2010/75/EÚ.

Pri spaľovacích zariadeniach, ktoré používali iné druhy palív v období 2001 až 2010, sa v prípade jednotlivých druhov paliva uvedú príslušné limitné hodnoty emisií. V časti 3.1.2 sa uvádzajú podrobnosti o metóde, ktorá sa použije na výpočet podielu každého takéhoto zariadenia na emisných stropoch.

Smernica 2001/80/ES umožňuje určitým spaľovacím zariadeniam, ktoré sú v prevádzke menej než 1 500 hodín (ako prevádzkový priemer za 5-ročné obdobie) spĺňať menej prísne limitné hodnoty emisií. Tieto menej prísne limitné hodnoty emisií sa môžu použiť na výpočet podielu jedného zariadenia na emisnom strope na rok 2016 len v prípade, že priemerný počet prevádzkových hodín zariadenia v období 2001 až 2010 je menší než 1 500 hodín za rok.

Prehľad príslušných limitných hodnôt emisií stanovených v prílohách III až VII k smernici 2001/80/ES a príslušných MDR určených v prílohe III k smernici 2001/80/ES je uvedený v tabuľkách C.1, C.2 a C.3 v dodatku C k tejto prílohe (13).

3.3.   Príslušné limitné hodnoty emisií a minimálna miera odsírenia na výpočet emisných stropov na rok 2019

Podľa článku 32 ods. 3 smernice 2010/75/EÚ emisné stropy na rok 2019 sa vypočítajú na základe príslušných limitných hodnôt emisií stanovených v časti 1 prílohy V k tejto smernici alebo prípadne na základe príslušnej miery odsírenia (ďalej len „MDR“) podľa časti 5 prílohy V k smernici 2010/75/EÚ. Z tohto dôvodu výpočet emisných stropov na rok 2019 vychádza z príslušných limitných hodnôt emisií a MDR, ktoré by platili k 1. januáru 2010 pre príslušné spaľovacie zariadenie podľa smernice 2001/75/EÚ.

Limitné hodnoty emisií a MDR sa určia na základe celkového menovitého tepelného príkonu celého spaľovacieho zariadenia k 31. decembru 2010, druhov použitých palív a ročného počtu prevádzkových hodín spriemerovaného za obdobie 2001 až 2010.

Prehľad príslušných limitných hodnôt emisií stanovených v časti 1 prílohy V k smernici 2010/75/EÚ a príslušných MDR určených v časti 5 prílohy V k smernici 2010/75/EÚ je uvedený v tabuľkách D.1, D.2 a D.3 v dodatku D k tejto prílohe.

Pre spaľovacie zariadenia, ktoré používali iné druhy palív v období 2001 až 2010, príslušné limitné hodnoty emisií sa uvádzajú pre každé jednotlivé palivo. V časti 3.1.2 sú uvedené podrobnosti o metóde, ktorá sa používa na výpočet podielu každého takéhoto zariadenia na emisných stropoch.

Smernica 2010/75/EÚ umožňuje určitým spaľovacím zariadeniam, ktoré sú v prevádzke menej než 1 500 hodín (ako prevádzkový priemer za 5-ročné obdobie), spĺňať menej prísne limitné hodnoty emisií. Tieto menej prísne limitné hodnoty emisií sa môžu použiť na výpočet podielu zariadenia na emisnom strope na rok 2019 len v prípade, že priemerný počet prevádzkových hodín tohto zariadenia v období 2001 až 2010 je menší než 1 500 hodín za rok.

3.4.   Výpočet emisných stropov

3.4.1.   Výpočet emisných stropov na roky 2016 a 2019

Celkové emisné stropy podľa znečisťujúcich látok na roky 2016 a 2019 sa vypočítajú ako súčet podielov emisií jednotlivých zariadení na príslušných emisných stropoch:

| | strop2016 (tpa) = Σ [podiel emisií jedného zariadenia na strope na rok 2016] |
| --- | --- |

strop2016 (tpa) = Σ [podiel emisií jedného zariadenia na strope na rok 2016]

| | strop2019 (tpa) = Σ [podiel emisií jedného zariadenia na strope na rok 2019] |
| --- | --- |

strop2019 (tpa) = Σ [podiel emisií jedného zariadenia na strope na rok 2019]

3.4.2.   Výpočet emisných stropov na roky 2017, 2018 a 2020

Stropy na rok 2017 (strop2017) sa vypočítajú podľa tejto rovnice:

Formula

Stropy na rok 2018 (strop2018) sa vypočítajú podľa tejto rovnice:

Formula

Stropy na prvý polrok roku 2020 (strop2020) sú polovica zo stropov na rok 2019:

Formula

4.   Dodatočné zmeny prechodných národných programov

Členské štáty informujú Komisiu minimálne o:

| a) | spaľovacích zariadeniach, ktoré požadujú výnimku týkajúcu sa obmedzenej životnosti v súlade s článkom 33 smernice 2010/75/EÚ;







  Poznámka: | Hoci sú členské štáty povinné informovať Komisiu o svojich prechodných národných programoch najneskôr do 1. januára 2013, prevádzkovatelia majú čas do 1. januára 2014, aby informovali príslušný orgán o tom, či si želajú udeliť výnimku obmedzenej životnosti. Predtým, ako sa spaľovaciemu zariadeniu udelí výnimka obmedzenej životnosti, sa preto spaľovacie zariadenie najskôr zahrnie do prechodného národného programu odovzdaného Komisii. Hneď ako prevádzkovateľ spaľovacieho zariadenia informuje príslušný orgán o rozhodnutí udeliť výnimku obmedzenej životnosti sa spaľovacie zariadenie vyradí z prechodného národného programu. Podiely jednotlivých spaľovacích zariadení na príslušných emisným stropoch, na ktoré sa vzťahuje článok 33 smernice 2010/75/EÚ, sa potom odpočítajú z emisných stropov vypočítaných v poslednej schválenej verzii prechodného národného programu (ak takýto program nebol schválený, potom z emisných stropov vypočítaných v poslednej verzii prechodného národného programu odovzdaného Komisii). |
| --- | --- | --- |

a)

spaľovacích zariadeniach, ktoré požadujú výnimku týkajúcu sa obmedzenej životnosti v súlade s článkom 33 smernice 2010/75/EÚ;

Poznámka:

Hoci sú členské štáty povinné informovať Komisiu o svojich prechodných národných programoch najneskôr do 1. januára 2013, prevádzkovatelia majú čas do 1. januára 2014, aby informovali príslušný orgán o tom, či si želajú udeliť výnimku obmedzenej životnosti. Predtým, ako sa spaľovaciemu zariadeniu udelí výnimka obmedzenej životnosti, sa preto spaľovacie zariadenie najskôr zahrnie do prechodného národného programu odovzdaného Komisii. Hneď ako prevádzkovateľ spaľovacieho zariadenia informuje príslušný orgán o rozhodnutí udeliť výnimku obmedzenej životnosti sa spaľovacie zariadenie vyradí z prechodného národného programu. Podiely jednotlivých spaľovacích zariadení na príslušných emisným stropoch, na ktoré sa vzťahuje článok 33 smernice 2010/75/EÚ, sa potom odpočítajú z emisných stropov vypočítaných v poslednej schválenej verzii prechodného národného programu (ak takýto program nebol schválený, potom z emisných stropov vypočítaných v poslednej verzii prechodného národného programu odovzdaného Komisii).

| b) | spaľovacie zariadenia, ktoré sú zatvorené (t.j. tie zariadenia, ktoré definitívne ukončili prevádzku), alebo ktorých celkový menovitý tepelný príkon bol znížený na menej ako 50 MW; |
| --- | --- |

b)

spaľovacie zariadenia, ktoré sú zatvorené (t.j. tie zariadenia, ktoré definitívne ukončili prevádzku), alebo ktorých celkový menovitý tepelný príkon bol znížený na menej ako 50 MW;

| c) | spaľovacie zariadenia, ktoré začnú spoluspaľovať odpad od 31. decembra 2015, a na ktoré sa preto vzťahuje kapitola IV smernice 2010/75/EÚ.







  Poznámka: | V článku 32 ods. 3 smernice 2010/75/EÚ sa uvádza, že ak sa zariadenie zahrnuté do prechodného národného programu zatvorí alebo už nepatrí do rozsahu pôsobnosti kapitoly III smernice 2010/75/EÚ, touto skutočnosťou sa nezvyšujú celkové ročné emisie zvyšných zariadení zahrnutých do prechodného národného programu. |
| --- | --- | --- |

c)

spaľovacie zariadenia, ktoré začnú spoluspaľovať odpad od 31. decembra 2015, a na ktoré sa preto vzťahuje kapitola IV smernice 2010/75/EÚ.

Poznámka:

V článku 32 ods. 3 smernice 2010/75/EÚ sa uvádza, že ak sa zariadenie zahrnuté do prechodného národného programu zatvorí alebo už nepatrí do rozsahu pôsobnosti kapitoly III smernice 2010/75/EÚ, touto skutočnosťou sa nezvyšujú celkové ročné emisie zvyšných zariadení zahrnutých do prechodného národného programu.

Na účely článku 32 ods. 6 smernice 2010/75/EÚ členské štáty nemajú povinnosť informovať Komisiu o nasledujúcich informáciách, pretože dodatočné zmeny, ktorých sa týkajú, by nemali mať vplyv na príslušné emisné stropy:

| — | zníženie alebo zvýšenie celkového menovitého tepelného príkonu od 31. decembra 2010 (okrem zníženia na menej než 50 MW), |
| --- | --- |

—

zníženie alebo zvýšenie celkového menovitého tepelného príkonu od 31. decembra 2010 (okrem zníženia na menej než 50 MW),

| — | zníženie alebo zvýšenie počtu ročných prevádzkových hodín od roku 2010, |
| --- | --- |

—

zníženie alebo zvýšenie počtu ročných prevádzkových hodín od roku 2010,

| — | zmena používaného paliva (druh, množstvo) vykonaná po roku 2010 (okrem prechodu na spaľovanie odpadov, ktoré by zaradilo zariadenie medzi zariadenia na spoluspaľovanie odpadov a spôsobilo jeho vylúčenie z prechodného národného programu). |
| --- | --- |

—

zmena používaného paliva (druh, množstvo) vykonaná po roku 2010 (okrem prechodu na spaľovanie odpadov, ktoré by zaradilo zariadenie medzi zariadenia na spoluspaľovanie odpadov a spôsobilo jeho vylúčenie z prechodného národného programu).

Zmeny ovplyvňujúce názov zariadenia (napr. z dôvodu zmeny prevádzkovateľa) sa oznámia prostredníctvom registrov emisií, ktoré budú poskytnuté členským štátom v súlade s článkom 6 ods. 3 tohto rozhodnutia a článkom 72 ods. 3 smernice 2010/75/EÚ.

---

(1)  Rovnaké pravidlo platí aj pokiaľ ide o články 33, 34 a 35 smernice 2010/75/EÚ. Z tohto dôvodu sa na časť spaľovacieho zariadenia nemôžu vzťahovať ustanovenia článkov 33, 34 a 35, zatiaľ čo na inú časť (alebo časti) tohto zariadenia by sa vzťahoval prechodný národný program.

(2)  Táto skutočnosť je uvedená v registroch emisií vytvorených podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/80/ES z 23. októbra 2001 o obmedzení emisií určitých znečisťujúcich látok do ovzdušia z veľkých spaľovacích zariadení (Ú. v. ES L 309, 27.11.2001, s. 1).

(3)  Tieto informácie sú potrebné na určenie príslušných limitných hodnôt emisií k 1. januáru 2016 tak, ako ustanovuje článok 10 smernice 2001/80/ES.

(4)  „Prevádzkové hodiny“ je čas vyjadrený v hodinách, počas ktorého je spaľovacie zariadenie ako celok alebo sčasti v prevádzke a vypúšťa do ovzdušia emisie s výnimkou období nábehu a odstávky.

(5)  Plynové turbíny sa napríklad môžu zahrnúť do prechodného národného programu len z hľadiska vlastných emisií NOx. Iné zariadenia sa môžu zahrnúť do prechodného národného programu z hľadiska niektorých znečisťujúcich látok, pričom sa na ne vzťahujú limitné hodnoty emisií podľa prílohy V k smernici 2010/75/EÚ z hľadiska iných znečisťujúcich látok.

(6)  Platí pre spaľovacie zariadenia, ktoré kedykoľvek počas obdobia rokov 2001 až 2010 spoluspaľovali odpad (okrem odpadu, ktorý je „biomasou“ podľa definície článku 3 ods. 31 písm. b) smernice 2010/75/EÚ a následne sa riadili smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2000/76/ES zo 4. decembra 2000 o spaľovaní odpadov (Ú. v. ES L 332, 28.12.2000, s. 91)) množstvo odpadu spálené počas tohto obdobia sa nesmie započítať v tomto bode.

(7)  Informácie o príslušných referenčných podmienkach sú uvedené v časti 3.1.1 tejto prílohy.

(8)  Pozri časť 3.1.2 tejto prílohy.

(9)  „Domáce tuhé palivo“ je prirodzene sa vyskytujúce tuhé palivo spaľované v spaľovacom zariadení vybudovanom špeciálne na takéto palivo, ktoré sa ťaží v danej oblasti.

(10)  Toto platí pre spaľovacie zariadenia, ktoré spaľovali domáce tuhé palivo v období 2001 až 2010.

(11)  „miera odsírenia“ je množstvo síry, ktoré nie je emitované do vzduchu v sídle zariadenia spaľovne za dané obdobie v pomere k množstvu síry obsiahnutom v palive, ktoré vstupuje do zariadení spaľovne a ktoré sa používa v rovnakom období.

(12)  Príslušné limitné hodnoty emisií na výpočet emisných stropov nie sú ovplyvnené zaradením závodu do národného programu znižovania emisií podľa článku 4 ods. 6 smernice 2001/80/ES.

(13)  Tento prehľad nie je vyčerpávajúci. Nepokrýva najmä situácie, keď kapacita spaľovacieho zariadenia bola rozšírená najmenej o 50 MW v období od 27. novembra 2002 do 31. decembra 2010. V tomto prípade platia (podľa článku 10 smernice 2001/80/ES) aj limitné hodnoty emisií uvedené v častiach B príloh III až VII k smernici 2001/80/ES.

Dodatok A

Tabuľka A.1

Vzor zoznamu spaľovacích zariadení zahrnutých do prechodného národného programu

| A | B | C | D | E | F | G | H |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Číslo | Názov zariadenia | Umiestnenie
  (adresa) zariadenia | Dátum podania žiadosti o prvé povolenie pre zariadenie a dátum prvého uvedenia zariadenia do prevádzky | ALEBO
  Dátum vydania prvého povolenia zariadeniu | Každé zvýšenie celkového menovitého tepelného príkonu spaľovacieho zariadenia najmenej o 50 MW, ktoré sa vykonalo v období od 27. novembra 2002 do 31. decembra 2010
  (celkové zvýšenie v MW) | Celkový menovitý tepelný príkon k 31.12.2010
  (MW) | Ročný počet prevádzkových hodín
  (priemer za obdobie 2001 až 2010) | Znečisťujúce látky (SO2, NOx, prach), pre ktoré príslušné zariadenie NEPATRÍ do prechodného národného programu |

A

B

C

D

E

F

G

H

Číslo

Názov zariadenia

Umiestnenie

(adresa) zariadenia

Dátum podania žiadosti o prvé povolenie pre zariadenie a dátum prvého uvedenia zariadenia do prevádzky

ALEBO

Dátum vydania prvého povolenia zariadeniu

Každé zvýšenie celkového menovitého tepelného príkonu spaľovacieho zariadenia najmenej o 50 MW, ktoré sa vykonalo v období od 27. novembra 2002 do 31. decembra 2010

(celkové zvýšenie v MW)

Celkový menovitý tepelný príkon k 31.12.2010

(MW)

Ročný počet prevádzkových hodín

(priemer za obdobie 2001 až 2010)

Znečisťujúce látky (SO2, NOx, prach), pre ktoré príslušné zariadenie NEPATRÍ do prechodného národného programu

| A | I | J | K | L | M |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Číslo | Uveďte, či zariadenie je plynová turbína alebo plynový motor | Ročné množstvo použitého paliva
  (priemer za obdobie 2001 až 2010) | Priemerný ročný prietok odpadových plynov
  (priemer za obdobie 2001 až 2010) | Ročné množstvo S v použitých domácich tuhých palivách, ktoré bolo zavedené do spaľovacieho zariadenia
  (priemer za obdobie 2001 až 2010) | Prepočítavacie koeficienty použité v prípade, že prietok odpadových plynov bol vypočítaný z použitého paliva (podľa druhu paliva) |
| (TJ/rok) | (Nm3/rok) | (tpa) | (Nm3/GJ) |
| | | čierne uhlie | hnedé uhlie | biomasa | iné tuhé palivá | kvapalné palivá | plynné palivá | | | |

A

I

J

K

L

M

Číslo

Uveďte, či zariadenie je plynová turbína alebo plynový motor

Ročné množstvo použitého paliva

(priemer za obdobie 2001 až 2010)

Priemerný ročný prietok odpadových plynov

(priemer za obdobie 2001 až 2010)

Ročné množstvo S v použitých domácich tuhých palivách, ktoré bolo zavedené do spaľovacieho zariadenia

(priemer za obdobie 2001 až 2010)

Prepočítavacie koeficienty použité v prípade, že prietok odpadových plynov bol vypočítaný z použitého paliva (podľa druhu paliva)

(TJ/rok)

(Nm3/rok)

(tpa)

(Nm3/GJ)

čierne uhlie

hnedé uhlie

biomasa

iné tuhé palivá

kvapalné palivá

plynné palivá

Dodatok B

Tabuľka B.1

Vzor na výpočet emisných stropov na rok 2016

| A | B | C | D | E | F | G | H | I | J | K |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Číslo | Názov | Referenčný obsah kyslíka | Príslušná hodnota ELV pre SO2 | Príslušná miera odsírenia | Podiel zariadenia na strope SO2 na rok 2016 | Príslušná hodnota ELV pre NOx | Podiel zariadenia na strope NOx na rok 2016 | Príslušná hodnota ELV pre prach | Podiel zariadenia na strope prachu na rok 2016 | Poznámky |
| (%) | (mg/Nm3) | (podľa situácie) | (tpa) | (mg/Nm3) | (tpa) | (mg/Nm3) | (tpa) |
| (údaje konkrétneho zariadenia) |
| SÚČET | | | | | STROP SO2 SPOLU | | STROP NOx SPOLU | | STROP prachu SPOLU | |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

J

K

Číslo

Názov

Referenčný obsah kyslíka

Príslušná hodnota ELV pre SO2

Príslušná miera odsírenia

Podiel zariadenia na strope SO2 na rok 2016

Príslušná hodnota ELV pre NOx

Podiel zariadenia na strope NOx na rok 2016

Príslušná hodnota ELV pre prach

Podiel zariadenia na strope prachu na rok 2016

Poznámky

(%)

(mg/Nm3)

(podľa situácie)

(tpa)

(mg/Nm3)

(tpa)

(mg/Nm3)

(tpa)

(údaje konkrétneho zariadenia)

SÚČET

STROP SO2 SPOLU

STROP NOx SPOLU

STROP prachu SPOLU

Tabuľka B.2

Vzor na výpočet emisných stropov na rok 2019

| A | B | C | D | E | F | G | H | I | J | K |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Číslo | Názov | Referenčný obsah kyslíka | Príslušná hodnota ELV pre SO2 | Príslušná miera odsírenia | Podiel zariadenia na strope SO2 na rok 2019 | Príslušná hodnota ELV pre NOx | Podiel zariadenia na strope NOx na rok 2019 | Príslušná hodnota ELV pre prach | Podiel zariadenia na strope prachu na rok 2019 | Poznámky |
| (%) | (mg/Nm3) | (podľa situácie) | (tpa) | (mg/Nm3) | (tpa) | (mg/Nm3) | (tpa) |
| (údaje konkrétneho zariadenia) |
| SÚČET | | | | | STROP SO2 SPOLU | | STROP NOx SPOLU | | STROP prachu SPOLU | |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

J

K

Číslo

Názov

Referenčný obsah kyslíka

Príslušná hodnota ELV pre SO2

Príslušná miera odsírenia

Podiel zariadenia na strope SO2 na rok 2019

Príslušná hodnota ELV pre NOx

Podiel zariadenia na strope NOx na rok 2019

Príslušná hodnota ELV pre prach

Podiel zariadenia na strope prachu na rok 2019

Poznámky

(%)

(mg/Nm3)

(podľa situácie)

(tpa)

(mg/Nm3)

(tpa)

(mg/Nm3)

(tpa)

(údaje konkrétneho zariadenia)

SÚČET

STROP SO2 SPOLU

STROP NOx SPOLU

STROP prachu SPOLU

Tabuľka B.3

Prehľad emisných stropov

| (v tonách za rok) |
| --- |
| | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020
  (1. jan. až 30. jún) |
| SO2 | | | | | |
| NOx | | | | | |
| Prach | | | | | |

(v tonách za rok)

2016

2017

2018

2019

2020

(1. jan. až 30. jún)

SO2

NOx

Prach

Dodatok C

Tabuľka C.1

Limitné hodnoty emisií súvisiace s výpočtom jednotlivých podielov na emisných stropoch na rok 2016 pre spaľovacie zariadenia okrem plynových turbín a plynových motorov

| Znečisťujúca látka | Druh paliva | ELV (mg/Nm3) |
| --- | --- | --- |
| 50 – 100 MW | > 100 – 300 MW | > 300 – 500 MW | > 500 MW |
| SO2 | tuhé | 2 000 | 2 000 až 400 (lineárna stupnica) (poznámka 1) | 400 |
| kvapalné | 1 700 | 1 700 až 400
  (lineárna stupnica) | 400 |
| plynné | 35 všeobecne
  5 pre skvapalnený plyn
  800 pre plyn koksárenských pecí a plyny vysokých pecí |
| NOx

  (poznámka 6) | tuhé
  (poznámka 2) | 600 | 200
  (poznámka 3) |
| kvapalné | 450 | 400 |
| plynné | 300 | 200 |
| Prach | tuhé | 100 | 50 (poznámka 4) |
| kvapalné | 50 (poznámka 5) |
| plynné | 5 všeobecne
  10 pre plyn vysokých pecí
  50 pre plyny vznikajúce v oceliarskom priemysle, ktoré sa môžu použiť inde |

Znečisťujúca látka

Druh paliva

ELV (mg/Nm3)

50 – 100 MW

> 100 – 300 MW

> 300 – 500 MW

> 500 MW

SO2

tuhé

2 000

2 000 až 400 (lineárna stupnica) (poznámka 1)

400

kvapalné

1 700

1 700 až 400

(lineárna stupnica)

400

plynné

35 všeobecne

5 pre skvapalnený plyn

800 pre plyn koksárenských pecí a plyny vysokých pecí

NOx

(poznámka 6)

tuhé

(poznámka 2)

600

200

(poznámka 3)

kvapalné

450

400

plynné

300

200

Prach

tuhé

100

50 (poznámka 4)

kvapalné

50 (poznámka 5)

plynné

5 všeobecne

10 pre plyn vysokých pecí

50 pre plyny vznikajúce v oceliarskom priemysle, ktoré sa môžu použiť inde

Referenčný obsah kyslíka je 6 % pre tuhé palivá a 3 % pre kvapalné a plynné palivá.

Poznámky:

| 1. | 800 mg/Nm3 pre zariadenia s menovitým tepelným príkonom najmenej 400 MW, ktoré nie sú prevádzkované viac než 1 500 hodín za rok. |
| --- | --- |

1.

800 mg/Nm3 pre zariadenia s menovitým tepelným príkonom najmenej 400 MW, ktoré nie sú prevádzkované viac než 1 500 hodín za rok.

| 2. | 1 200 mg/Nm3 pre zariadenia, ktoré za obdobie 12 mesiacov, ktoré končí 1. januára 2001, používali a naďalej používajú tuhé palivá s podielom prchavých látok < 10 %. |
| --- | --- |

2.

1 200 mg/Nm3 pre zariadenia, ktoré za obdobie 12 mesiacov, ktoré končí 1. januára 2001, používali a naďalej používajú tuhé palivá s podielom prchavých látok < 10 %.

| 3. | 450 mg/Nm3 pre zariadenia, ktoré nie sú prevádzkované viac než 1 500 hodín za rok. |
| --- | --- |

3.

450 mg/Nm3 pre zariadenia, ktoré nie sú prevádzkované viac než 1 500 hodín za rok.

| 4. | 100 mg/Nm3 pre zariadenia, ktorým bolo vydané pôvodné stavebné povolenie, alebo v prípade, že takýto postup neexistuje, ktorým bolo vydané pôvodné povolenie na prevádzku pred 1. júlom 1987 a ktoré spaľujú tuhé palivá s tepelným obsahom menej než 5 800 kJ/kg, s obsahom vlhkosti > 45 % hmotnosti, súhrnným obsahom vlhkosti a popola > 60 % hmotnosti a obsahom oxidu vápenatého > 10 %. |
| --- | --- |

4.

100 mg/Nm3 pre zariadenia, ktorým bolo vydané pôvodné stavebné povolenie, alebo v prípade, že takýto postup neexistuje, ktorým bolo vydané pôvodné povolenie na prevádzku pred 1. júlom 1987 a ktoré spaľujú tuhé palivá s tepelným obsahom menej než 5 800 kJ/kg, s obsahom vlhkosti > 45 % hmotnosti, súhrnným obsahom vlhkosti a popola > 60 % hmotnosti a obsahom oxidu vápenatého > 10 %.

| 5. | 100 mg/Nm3 pre zariadenia s menovitým tepelným príkonom menším než 500 MW, ktoré spaľujú kvapalné palivo s obsahom popola > 0,06 %. |
| --- | --- |

5.

100 mg/Nm3 pre zariadenia s menovitým tepelným príkonom menším než 500 MW, ktoré spaľujú kvapalné palivo s obsahom popola > 0,06 %.

| 6. | Pre zariadenia, ktoré sa nachádzajú vo francúzskych zámorských departementoch, na Azorách, Madeire alebo Kanárskych ostrovoch, platia tieto hodnoty ELV: tuhé palivá všeobecne: 650 mg/Nm3; tuhé palivá s podielom prchavých zlúčenín < 10 %: 1 300 mg/Nm3; kvapalné palivá: 450 mg/Nm3; plynné palivá: 350 mg/Nm3. |
| --- | --- |

6.

Pre zariadenia, ktoré sa nachádzajú vo francúzskych zámorských departementoch, na Azorách, Madeire alebo Kanárskych ostrovoch, platia tieto hodnoty ELV: tuhé palivá všeobecne: 650 mg/Nm3; tuhé palivá s podielom prchavých zlúčenín < 10 %: 1 300 mg/Nm3; kvapalné palivá: 450 mg/Nm3; plynné palivá: 350 mg/Nm3.

Tabuľka C.2

Limitné hodnoty emisií súvisiace s výpočtom jednotlivých podielov na emisných stropoch NOx na rok 2016 pre plynové turbíny a plynové motory

| | ELV pre NOx

  (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Plynové motory (spaľujúce plynné palivá) | 100 |
| Plynové turbíny (vrátane CCGT) spaľujúce tieto palivá: |
| Zemný plyn (poznámka 1) | 50
  (poznámky 2 a 3) |
| Plynné palivá okrem zemného plynu | 120 |
| Ľahké a stredné destiláty | 120 |

ELV pre NOx

(mg/Nm3)

Plynové motory (spaľujúce plynné palivá)

100

Plynové turbíny (vrátane CCGT) spaľujúce tieto palivá:

Zemný plyn (poznámka 1)

50

(poznámky 2 a 3)

Plynné palivá okrem zemného plynu

120

Ľahké a stredné destiláty

120

Referenčný obsah dusíka je 15 %.

Poznámky:

| 1. | Prirodzene sa vyskytujúci metán, ktorý neobsahuje viac než 20 % (podľa objemu) vzácnych plynov a iných zložiek |
| --- | --- |

1.

Prirodzene sa vyskytujúci metán, ktorý neobsahuje viac než 20 % (podľa objemu) vzácnych plynov a iných zložiek

| 2. | 75 mg/Nm3 v týchto prípadoch (ak účinnosť plynovej turbíny je určená v podmienkach základného zaťaženia podľa normy ISO):






  — | plynové turbíny používané v kombinovaných systémoch na výrobu tepla a elektrickej energie s celkovou účinnosťou vyššou než 75 %; |
| --- | --- | --- |

2.

75 mg/Nm3 v týchto prípadoch (ak účinnosť plynovej turbíny je určená v podmienkach základného zaťaženia podľa normy ISO):

—

plynové turbíny používané v kombinovaných systémoch na výrobu tepla a elektrickej energie s celkovou účinnosťou vyššou než 75 %;

| — | plynové turbíny používané v zariadeniach s kombinovanými cyklami, ktoré majú ročný priemer celkovej elektrickej účinnosti vyšší ako 55 %; |
| --- | --- |

—

plynové turbíny používané v zariadeniach s kombinovanými cyklami, ktoré majú ročný priemer celkovej elektrickej účinnosti vyšší ako 55 %;

| — | plynové turbíny na účel mechanického pohonu. |
| --- | --- |

—

plynové turbíny na účel mechanického pohonu.

| 3. | Pre jednocyklové plynové turbíny, ktoré nepatria do žiadnej z kategórií uvedených v poznámke 2, ale majú účinnosť vyššiu než 35 % (v podmienkach základného zaťaženia podľa normy ISO), je hodnota ELV 50 × η/35, kde η je účinnosť plynovej turbíny (v podmienkach základného zaťaženia podľa normy ISO) vyjadrená v percentách. |
| --- | --- |

3.

Pre jednocyklové plynové turbíny, ktoré nepatria do žiadnej z kategórií uvedených v poznámke 2, ale majú účinnosť vyššiu než 35 % (v podmienkach základného zaťaženia podľa normy ISO), je hodnota ELV 50 × η/35, kde η je účinnosť plynovej turbíny (v podmienkach základného zaťaženia podľa normy ISO) vyjadrená v percentách.

Tabuľka C.3

Minimálna miera odsírenia súvisiaca s výpočtom jednotlivých podielov na emisnom strope SO2 na rok 2016 pre spaľovacie zariadenia, ktoré spaľujú domáce tuhé palivá a ktoré nie sú schopné dodržiavať príslušné limitné hodnoty emisií SO2 uvedené v článku 30 ods. 2 a 3 smernice 2010/75/EÚ z dôvodu vlastností tohto paliva

| Celkový menovitý tepelný príkon | Minimálna miera odsírenia |
| --- | --- |
| 50 – 100 MW | 60 % |
| > 100 – 300 MW | 75 % |
| > 300 – 500 MW | 90 % |
| > 500 MW | 94 % všeobecne
  92 % pre zariadenia s uzatvorenou zmluvou na montáž vybavenia na odsírovanie dymových plynov alebo zariadenia na vstrekovanie vápna, na ktorých začali montážne práce pred 1. januárom 2001 |

Celkový menovitý tepelný príkon

Minimálna miera odsírenia

50 – 100 MW

60 %

> 100 – 300 MW

75 %

> 300 – 500 MW

90 %

> 500 MW

94 % všeobecne

92 % pre zariadenia s uzatvorenou zmluvou na montáž vybavenia na odsírovanie dymových plynov alebo zariadenia na vstrekovanie vápna, na ktorých začali montážne práce pred 1. januárom 2001

Dodatok D

Tabuľka D.1

Limitné hodnoty emisií súvisiace s výpočtom jednotlivých podielov na emisných stropoch na rok 2019 pre spaľovacie zariadenia okrem plynových turbín a plynových motorov

| Znečisťujúca látka | Druh paliva | ELV (mg/Nm3) |
| --- | --- | --- |
| 50 – 100 MW | > 100 – 300 MW | > 300 – 500 MW | > 500 MW |
| SO2 | čierne uhlie, hnedé uhlie a iné tuhé palivá (poznámka 1) | 400 | 250 | 200 |
| biomasa (poznámka 1) | 200 |
| rašelina (poznámka 1) | 300 | 200 |
| kvapalné palivá | 350
  (poznámka 2) | 250
  (poznámka 2) | 200
  (poznámka 3) |
| plynné palivá | 35 všeobecne
  5 pre skvapalnený plyn
  400 pre nízkovýhrevné plyny z koksárenskej pece
  200 pre nízkovýhrevné plyny z vysokej pece |
| NOx | čierne uhlie, hnedé uhlie a iné tuhé palivá | 300
  (poznámky 4 a 5) | 200
  (poznámka 5) | 200
  (poznámka 6) |
| biomasa a rašelina | 300
  (poznámka 5) | 250
  (poznámka 5) | 200
  (poznámka 5) | 200
  (poznámka 6) |
| kvapalné palivá | 450 | 200
  (poznámky 5 a 7) | 150
  (poznámky 5 a 7) | 150
  (poznámka 3) |
| zemný plyn (poznámka 8) | 100 |
| iné plyny | 300 | 200 |
| Prach | čierne uhlie, hnedé uhlie a iné tuhé palivá | 30 | 25 | 20 |
| biomasa a rašelina | 30 | 20 |
| kvapalné palivá | 30 | 25 | 20 |
| plynné palivá | 5 všeobecne
  10 pre plyny z vysokých pecí
  30 pre plyny vznikajúce v oceliarskom priemysle, ktoré sa môžu použiť inde |

Znečisťujúca látka

Druh paliva

ELV (mg/Nm3)

50 – 100 MW

> 100 – 300 MW

> 300 – 500 MW

> 500 MW

SO2

čierne uhlie, hnedé uhlie a iné tuhé palivá (poznámka 1)

400

250

200

biomasa (poznámka 1)

200

rašelina (poznámka 1)

300

200

kvapalné palivá

350

(poznámka 2)

250

(poznámka 2)

200

(poznámka 3)

plynné palivá

35 všeobecne

5 pre skvapalnený plyn

400 pre nízkovýhrevné plyny z koksárenskej pece

200 pre nízkovýhrevné plyny z vysokej pece

NOx

čierne uhlie, hnedé uhlie a iné tuhé palivá

300

(poznámky 4 a 5)

200

(poznámka 5)

200

(poznámka 6)

biomasa a rašelina

300

(poznámka 5)

250

(poznámka 5)

200

(poznámka 5)

200

(poznámka 6)

kvapalné palivá

450

200

(poznámky 5 a 7)

150

(poznámky 5 a 7)

150

(poznámka 3)

zemný plyn (poznámka 8)

100

iné plyny

300

200

Prach

čierne uhlie, hnedé uhlie a iné tuhé palivá

30

25

20

biomasa a rašelina

30

20

kvapalné palivá

30

25

20

plynné palivá

5 všeobecne

10 pre plyny z vysokých pecí

30 pre plyny vznikajúce v oceliarskom priemysle, ktoré sa môžu použiť inde

Referenčný obsah kyslíka je 6 % pre tuhé palivá a 3 % pre kvapalné a plynné palivá.

Poznámky:

| 1. | 800 mg/Nm3 v prípade zariadení, ktoré nie sú prevádzkované viac než 1 500 prevádzkových hodín za rok. |
| --- | --- |

1.

800 mg/Nm3 v prípade zariadení, ktoré nie sú prevádzkované viac než 1 500 prevádzkových hodín za rok.

| 2. | 850 mg/Nm3 v prípade zariadení, ktoré nie sú prevádzkované viac než 1 500 prevádzkových hodín za rok. |
| --- | --- |

2.

850 mg/Nm3 v prípade zariadení, ktoré nie sú prevádzkované viac než 1 500 prevádzkových hodín za rok.

| 3. | 400 mg/Nm3 v prípade zariadení, ktoré nie sú prevádzkované viac než 1 500 prevádzkových hodín za rok. |
| --- | --- |

3.

400 mg/Nm3 v prípade zariadení, ktoré nie sú prevádzkované viac než 1 500 prevádzkových hodín za rok.

| 4. | 450 mg/Nm3 v prípade spaľovania práškového hnedého uhlia. |
| --- | --- |

4.

450 mg/Nm3 v prípade spaľovania práškového hnedého uhlia.

| 5. | 450 mg/Nm3 v prípade zariadení, ktoré nie sú prevádzkované viac než 1 500 prevádzkových hodín za rok. |
| --- | --- |

5.

450 mg/Nm3 v prípade zariadení, ktoré nie sú prevádzkované viac než 1 500 prevádzkových hodín za rok.

| 6. | 450 mg/Nm3 v prípade zariadení, ktorým bolo vydané povolenie pred 1. júlom 1987 a ktoré nie sú prevádzkované viac než 1 500 prevádzkových hodín za rok. |
| --- | --- |

6.

450 mg/Nm3 v prípade zariadení, ktorým bolo vydané povolenie pred 1. júlom 1987 a ktoré nie sú prevádzkované viac než 1 500 prevádzkových hodín za rok.

| 7. | 450 mg/Nm3 v prípade zariadení v chemických zariadeniach, ktoré používajú kvapalné rezíduá z výroby ako nekomerčné palivo pre vlastnú spotrebu. |
| --- | --- |

7.

450 mg/Nm3 v prípade zariadení v chemických zariadeniach, ktoré používajú kvapalné rezíduá z výroby ako nekomerčné palivo pre vlastnú spotrebu.

| 8. | Prirodzene sa vyskytujúci metán, ktorý neobsahuje viac než 20 objemových % vzácnych plynov a iných zložiek. |
| --- | --- |

8.

Prirodzene sa vyskytujúci metán, ktorý neobsahuje viac než 20 objemových % vzácnych plynov a iných zložiek.

Tabuľka D.2

Limitné hodnoty emisií súvisiace s výpočtom jednotlivých podielov na emisných stropoch NOx na rok 2019 pre plynové turbíny a plynové motory

| | ELV pre NOx

  (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Plynové motory (spaľujúce plynné palivá) | 100 |
| Plynové turbíny (vrátane CCGT) spaľujúce tieto palivá: |
| Zemný plyn (poznámka 1) | 50
  (poznámky 2, 3 a 4) |
| Plynné palivá okrem zemného plynu | 120
  (poznámka 5) |
| Ľahké a stredné destiláty | 90
  (poznámka 5) |

ELV pre NOx

(mg/Nm3)

Plynové motory (spaľujúce plynné palivá)

100

Plynové turbíny (vrátane CCGT) spaľujúce tieto palivá:

Zemný plyn (poznámka 1)

50

(poznámky 2, 3 a 4)

Plynné palivá okrem zemného plynu

120

(poznámka 5)

Ľahké a stredné destiláty

90

(poznámka 5)

Referenčný obsah kyslíka je 15 %.

Poznámky:

| 1. | Zemný plyn je prirodzene sa vyskytujúci metán, ktorý neobsahuje viac než 20 objemových % vzácnych plynov a iných zložiek. |
| --- | --- |

1.

Zemný plyn je prirodzene sa vyskytujúci metán, ktorý neobsahuje viac než 20 objemových % vzácnych plynov a iných zložiek.

| 2. | 75 mg/Nm3 v týchto prípadoch (ak účinnosť plynovej turbíny je určená v podmienkach základného zaťaženia podľa normy ISO):






  — | plynové turbíny používané v kombinovaných systémoch na výrobu tepla a elektrickej energie s celkovou účinnosťou vyššou než 75 %; |
| --- | --- | --- |

2.

75 mg/Nm3 v týchto prípadoch (ak účinnosť plynovej turbíny je určená v podmienkach základného zaťaženia podľa normy ISO):

—

plynové turbíny používané v kombinovaných systémoch na výrobu tepla a elektrickej energie s celkovou účinnosťou vyššou než 75 %;

| — | plynové turbíny používané v zariadeniach s kombinovanými cyklami, ktoré majú ročný priemer celkovej elektrickej účinnosti vyšší ako 55 %; |
| --- | --- |

—

plynové turbíny používané v zariadeniach s kombinovanými cyklami, ktoré majú ročný priemer celkovej elektrickej účinnosti vyšší ako 55 %;

| — | plynové turbíny na účel mechanického pohonu. |
| --- | --- |

—

plynové turbíny na účel mechanického pohonu.

| 3. | Pre jednocyklové plynové turbíny, ktoré nepatria do žiadnej z kategórií uvedených v poznámke 2, ale majú účinnosť vyššiu než 35 % (v podmienkach základného zaťaženia podľa normy ISO), je hodnota ELV 50 × η/35, kde η je účinnosť plynovej turbíny (v podmienkach základného zaťaženia podľa normy ISO) vyjadrená v percentách. |
| --- | --- |

3.

Pre jednocyklové plynové turbíny, ktoré nepatria do žiadnej z kategórií uvedených v poznámke 2, ale majú účinnosť vyššiu než 35 % (v podmienkach základného zaťaženia podľa normy ISO), je hodnota ELV 50 × η/35, kde η je účinnosť plynovej turbíny (v podmienkach základného zaťaženia podľa normy ISO) vyjadrená v percentách.

| 4. | 150 mg/Nm3 pre zariadenia, ktoré nie sú prevádzkované viac než 1 500 prevádzkových hodín za rok. |
| --- | --- |

4.

150 mg/Nm3 pre zariadenia, ktoré nie sú prevádzkované viac než 1 500 prevádzkových hodín za rok.

| 5. | 200 mg/Nm3 pre zariadenia, ktoré nie sú prevádzkované viac ako 1 500 prevádzkových hodín za rok. |
| --- | --- |

5.

200 mg/Nm3 pre zariadenia, ktoré nie sú prevádzkované viac ako 1 500 prevádzkových hodín za rok.

Tabuľka D.3

Minimálna miera odsírenia súvisiaca s výpočtom jednotlivých podielov na emisnom strope SO2 na rok 2019 pre spaľovacie zariadenia, ktoré spaľujú domáce tuhé palivá a ktoré nie sú schopné dodržať príslušné limitné hodnoty emisií SO2 uvedené v článku 30 ods. 2 a 3 smernice 2010/75/EÚ z dôvodu vlastností tohto paliva

| Celkový menovitý tepelný príkon | Minimálna miera odsírenia |
| --- | --- |
| 50 – 100 MW | 80 % |
| > 100 – 300 MW | 90 % |
| > 300 MW | 96 % všeobecne
  95 % pre zariadenia, ktoré spaľujú ropnonosnú bridlicu |

Celkový menovitý tepelný príkon

Minimálna miera odsírenia

50 – 100 MW

80 %

> 100 – 300 MW

90 %

> 300 MW

96 % všeobecne

95 % pre zariadenia, ktoré spaľujú ropnonosnú bridlicu

---

| 24.2.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 52/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 52/26

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE

z 22. februára 2012,

ktorým sa stanovuje dočasné obchodovanie s osivom druhu Triticum durum Desf. patriacim k odrode Marialva, ktoré nespĺňa požiadavky uvedené v smernici Rady 66/402/EHS, pokiaľ ide o maximálny obsah osiva pšenice (Triticum aestivum L.)

[oznámené pod číslom K(2012) 1114]

(2012/116/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na smernicu Rady 66/402/EHS zo 14. júna 1966 týkajúcu sa obchodovania s osivom obilnín (1), a najmä na jej článok 17 ods. 1,

keďže:

| (1) | Množstvo dostupného osiva tvrdej pšenice (Triticum durum Desf.) kategórie „certifikovaného osiva“ druhej generácie, patriaceho k odrode Marialva, ktoré je vhodné z hľadiska environmentálnych podmienok Portugalska a spĺňa požiadavky smernice 66/402/EHS, pokiaľ ide o maximálny obsah osiva pšenice (Triticum aestivum L.), nie je v tejto krajine postačujúce, a preto nie je vhodné na uspokojenie potrieb uvedeného členského štátu. |
| --- | --- |

(1)

Množstvo dostupného osiva tvrdej pšenice (Triticum durum Desf.) kategórie „certifikovaného osiva“ druhej generácie, patriaceho k odrode Marialva, ktoré je vhodné z hľadiska environmentálnych podmienok Portugalska a spĺňa požiadavky smernice 66/402/EHS, pokiaľ ide o maximálny obsah osiva pšenice (Triticum aestivum L.), nie je v tejto krajine postačujúce, a preto nie je vhodné na uspokojenie potrieb uvedeného členského štátu.

| (2) | Dopyt po takomto osive sa nemôže uspokojiť osivom z iných členských štátov alebo tretích krajín za splnenia všetkých požiadaviek stanovených v smernici 66/402/EHS. |
| --- | --- |

(2)

Dopyt po takomto osive sa nemôže uspokojiť osivom z iných členských štátov alebo tretích krajín za splnenia všetkých požiadaviek stanovených v smernici 66/402/EHS.

| (3) | Portugalsko by preto malo byť oprávnené povoliť obchodovanie s osivom uvedenej odrody, na ktoré sa vzťahujú menej prísne požiadavky ako tie, ktoré platia pre certifikované osivo druhej generácie, a to počas obdobia, ktoré sa končí 29. februára 2012, a do maximálneho množstva 130 ton. |
| --- | --- |

(3)

Portugalsko by preto malo byť oprávnené povoliť obchodovanie s osivom uvedenej odrody, na ktoré sa vzťahujú menej prísne požiadavky ako tie, ktoré platia pre certifikované osivo druhej generácie, a to počas obdobia, ktoré sa končí 29. februára 2012, a do maximálneho množstva 130 ton.

| (4) | Okrem toho, iné členské štáty, ktoré môžu Portugalsko zásobovať osivom uvedenej odrody bez ohľadu na to, či sa zber uskutočnil v členskom štáte, alebo v tretej krajine, by mali byť oprávnené povoliť obchodovanie s takýmto osivom. |
| --- | --- |

(4)

Okrem toho, iné členské štáty, ktoré môžu Portugalsko zásobovať osivom uvedenej odrody bez ohľadu na to, či sa zber uskutočnil v členskom štáte, alebo v tretej krajine, by mali byť oprávnené povoliť obchodovanie s takýmto osivom.

| (5) | Je vhodné, aby Portugalsko plnilo úlohu koordinátora, a zabezpečilo tak, že celkové množstvo osiva povolené podľa tohto rozhodnutia neprekročí maximálne množstvo stanovené týmto rozhodnutím. |
| --- | --- |

(5)

Je vhodné, aby Portugalsko plnilo úlohu koordinátora, a zabezpečilo tak, že celkové množstvo osiva povolené podľa tohto rozhodnutia neprekročí maximálne množstvo stanovené týmto rozhodnutím.

| (6) | Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre osivá a množiteľský materiál pre poľnohospodárstvo, záhradníctvo a lesníctvo, |
| --- | --- |

(6)

Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre osivá a množiteľský materiál pre poľnohospodárstvo, záhradníctvo a lesníctvo,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

1.   Povoľuje sa obchodovanie v Únii s osivom tvrdej pšenice (Triticum durum Desf.) kategórie „certifikované osivo“, druhej generácie, patriacim k odrode Marialva, ktoré nespĺňa požiadavky stanovené v bode 2 písm. A prílohy II k smernici 66/402/EHS, pokiaľ ide o maximálny obsah osiva pšenice (Triticum aestivum L.).

Maximálny obsah osiva pšenice (Triticum aestivum L.) povolený v osive tvrdej pšenice (Triticum durum Desf.) uvedenom v prvom odseku je však 45 semien vo vzorke s váhou uvedenou v stĺpci 4 prílohy III k smernici 66/402/EHS.

Toto povolenie sa udeľuje na celkové množstvo nepresahujúce 130 ton a na obdobie, ktoré sa končí 29. februára 2012.

2.   Okrem splnenia požiadaviek na označovanie stanovených v smernici 66/402/EHS sa musí na úradnej etikete uvádzať, že osivo nespĺňa požiadavky bodu 2 písm. A prílohy II k uvedenej smernici, pokiaľ ide o maximálny obsah osiva pšenice (Triticum aestivum L.).

Článok 2

1.   Ktorýkoľvek dodávateľ, ktorý chce uviesť osivo uvedené v článku 1 na trh, požiada o povolenie členský štát, v ktorom má sídlo alebo do ktorého dováža. V žiadosti sa uvedie množstvo osiva, ktoré chce dodávateľ uviesť na trh.

2.   Príslušný členský štát nepovolí dodávateľovi uviesť na trh osivo, ako sa uvádza v článku 1, ak:

| a) | existujú oprávnené pochybnosti o schopnosti dodávateľa umiestniť na trh množstvo osiva, ktoré je predmetom žiadosti o povolenie; |
| --- | --- |

a)

existujú oprávnené pochybnosti o schopnosti dodávateľa umiestniť na trh množstvo osiva, ktoré je predmetom žiadosti o povolenie;

| b) | na základe informácií poskytnutých koordinujúcim členským štátom, uvedených v treťom pododseku článku 3, by udelenie povolenia viedlo k presiahnutiu celkového maximálneho množstva osiva uvedeného v článku 1 ods. 1. |
| --- | --- |

b)

na základe informácií poskytnutých koordinujúcim členským štátom, uvedených v treťom pododseku článku 3, by udelenie povolenia viedlo k presiahnutiu celkového maximálneho množstva osiva uvedeného v článku 1 ods. 1.

Pokiaľ ide o písm. b), v prípade, že z dôvodu celkového maximálneho množstva by bolo možné povoliť iba časť z množstva uvedeného v žiadosti, príslušný členský štát môže povoliť dodávateľovi, aby umiestnil na trh menšie množstvo.

Článok 3

Členské štáty si navzájom poskytnú administratívnu pomoc pri uplatňovaní tohto rozhodnutia.

Portugalsko koná ako koordinujúci členský štát, aby sa zabezpečilo, že množstvo osiva, s ktorým majú členské štáty povolené obchodovať v Únii podľa tohto rozhodnutia, neprekročí celkové maximálne množstvo osiva uvedené v článku 1 ods. 1.

Každý členský štát, ktorý dostane žiadosť podľa článku 2, bezodkladne oznámi koordinujúcemu členskému štátu množstvo uvedené v žiadosti. Koordinujúci členský štát bezodkladne informuje uvedený členský štát o tom, či by povolenie malo za následok prekročenie maximálneho množstva.

Článok 4

Členské štáty bezodkladne oznámia Komisii a iným členským štátom množstvá, v súvislosti s ktorými vydali povolenie na uvedenie na trh podľa tohto rozhodnutia.

Článok 5

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

V Bruseli 22. februára 2012

Za Komisiu

John DALLI

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. ES 125, 11.7.1966, s. 2309/66.

1

---

| 24.2.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 52/28 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 52/28

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE

z 23. februára 2012,

ktorým sa stanovuje zoznam kľúčových rozhodovacích bodov na účely hodnotenia vykonávania programu Galileo, pokiaľ ide o pozemné strediská a stanice, ktoré sa majú zriadiť v rámci fázy vývoja a fázy budovania programu

(2012/117/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 z 9. júla 2008 o pokračovaní v implementácii európskych programov satelitnej navigácie (EGNOS a Galileo) (1), a najmä na jeho článok 12 ods. 3,

keďže:

| (1) | Finančný a právny rámec programu Galileo sa stanovil nariadením (ES) č. 683/2008. Podľa tohto nariadenia je Európska únia vlastníkom všetkého hmotného alebo nehmotného majetku vytvoreného alebo vyvinutého v rámci programov a systém vytvorený v rámci programu Galileo pozostáva z konštelácie satelitov a z celosvetovej siete pozemných staníc. |
| --- | --- |

(1)

Finančný a právny rámec programu Galileo sa stanovil nariadením (ES) č. 683/2008. Podľa tohto nariadenia je Európska únia vlastníkom všetkého hmotného alebo nehmotného majetku vytvoreného alebo vyvinutého v rámci programov a systém vytvorený v rámci programu Galileo pozostáva z konštelácie satelitov a z celosvetovej siete pozemných staníc.

| (2) | V rámci integrovaného riadenia rizík na hodnotenie vykonávania programu Galileo sa vyžaduje, aby správca programu včas prijímal kľúčové rozhodnutia, t. j. rozhodnutia, ktoré majú významný vplyv na náklady, harmonogram, výkonnosť a/alebo riziká, a aby v súvislosti s kľúčovými rozhodnutiami, ktoré sa ešte majú prijať, ako aj pri ich vykonávaní konal transparentným spôsobom. Patria sem rozhodnutia o zriaďovaní pozemnej infraštruktúry v rámci fázy vývoja a validácie a fázy budovania programu. |
| --- | --- |

(2)

V rámci integrovaného riadenia rizík na hodnotenie vykonávania programu Galileo sa vyžaduje, aby správca programu včas prijímal kľúčové rozhodnutia, t. j. rozhodnutia, ktoré majú významný vplyv na náklady, harmonogram, výkonnosť a/alebo riziká, a aby v súvislosti s kľúčovými rozhodnutiami, ktoré sa ešte majú prijať, ako aj pri ich vykonávaní konal transparentným spôsobom. Patria sem rozhodnutia o zriaďovaní pozemnej infraštruktúry v rámci fázy vývoja a validácie a fázy budovania programu.

| (3) | Celosvetová sieť pozemných staníc systému vytvoreného v rámci programu Galileo na jednej strane zahŕňa šesť stredísk a jednu stanicu a na druhej strane štyri série tzv. vzdialených staníc. |
| --- | --- |

(3)

Celosvetová sieť pozemných staníc systému vytvoreného v rámci programu Galileo na jednej strane zahŕňa šesť stredísk a jednu stanicu a na druhej strane štyri série tzv. vzdialených staníc.

| (4) | Šesť pozemných stredísk a jedna pozemná stanica zahŕňajú: dve vzájomne redundantné strediská, ktoré kontrolujú všeobecnú prevádzku systému (ďalej len „kontrolné strediská“ alebo „GCC“); bezpečnostné stredisko Galileo uvedené v článku 16 nariadenia č. 683/2008, ktoré dohliada na bezpečnosť systému a poskytovaných služieb a ktoré je z dôvodu kontinuity služby rozdelené do dvoch lokalít (ďalej len „bezpečnostné stredisko Galileo“ alebo „GSMC“); stredisko služieb, ktoré zabezpečuje rozhranie medzi systémom na jednej strane a používateľmi verejne prístupnej služby, komerčnej služby a služby ochrany života na strane druhej (ďalej len „stredisko služieb GNSS“ alebo „GSC“); stredisko, ktoré riadi získavanie informácií potrebných na prevádzku pátracej a záchrannej služby a ktoré zabezpečuje rozhranie medzi systémom a organizáciou Cospas-Sarsat (ďalej len „stredisko služieb SAR“); stredisko, ktoré v mene správcu programu a nezávisle od používateľa hodnotí kvalitu poskytovaných služieb a oznamuje skupinám používateľov údaje o čase a geodézii (ďalej len „výkonnostné stredisko Galileo“); stanicu, ktorá umožňuje overovať kvalitu signálov vysielaných satelitmi na obežnej dráhe hneď po ich vypustení (ďalej len „stanica pre orbitálne testovanie“). |
| --- | --- |

(4)

Šesť pozemných stredísk a jedna pozemná stanica zahŕňajú: dve vzájomne redundantné strediská, ktoré kontrolujú všeobecnú prevádzku systému (ďalej len „kontrolné strediská“ alebo „GCC“); bezpečnostné stredisko Galileo uvedené v článku 16 nariadenia č. 683/2008, ktoré dohliada na bezpečnosť systému a poskytovaných služieb a ktoré je z dôvodu kontinuity služby rozdelené do dvoch lokalít (ďalej len „bezpečnostné stredisko Galileo“ alebo „GSMC“); stredisko služieb, ktoré zabezpečuje rozhranie medzi systémom na jednej strane a používateľmi verejne prístupnej služby, komerčnej služby a služby ochrany života na strane druhej (ďalej len „stredisko služieb GNSS“ alebo „GSC“); stredisko, ktoré riadi získavanie informácií potrebných na prevádzku pátracej a záchrannej služby a ktoré zabezpečuje rozhranie medzi systémom a organizáciou Cospas-Sarsat (ďalej len „stredisko služieb SAR“); stredisko, ktoré v mene správcu programu a nezávisle od používateľa hodnotí kvalitu poskytovaných služieb a oznamuje skupinám používateľov údaje o čase a geodézii (ďalej len „výkonnostné stredisko Galileo“); stanicu, ktorá umožňuje overovať kvalitu signálov vysielaných satelitmi na obežnej dráhe hneď po ich vypustení (ďalej len „stanica pre orbitálne testovanie“).

| (5) | Pri rozhodovaní o umiestnení týchto stredísk a staníc sa zohľadňuje prípadná prítomnosť už existujúcich zariadení a vybavenia vyhovujúcich pre príslušné úlohy, dodržiavanie bezpečnostných požiadaviek v prípade jednotlivých stredísk a staníc, technické a rozpočtové obmedzenia prevádzky a požiadavky jednotlivých členských štátov týkajúce sa národnej bezpečnosti. |
| --- | --- |

(5)

Pri rozhodovaní o umiestnení týchto stredísk a staníc sa zohľadňuje prípadná prítomnosť už existujúcich zariadení a vybavenia vyhovujúcich pre príslušné úlohy, dodržiavanie bezpečnostných požiadaviek v prípade jednotlivých stredísk a staníc, technické a rozpočtové obmedzenia prevádzky a požiadavky jednotlivých členských štátov týkajúce sa národnej bezpečnosti.

| (6) | Štyri série tzv. vzdialených staníc zahŕňajú: stanice na diaľkové ovládanie a telemetriu, ktoré prostredníctvom „vzostupných“ spojení (uplink) a „zostupných“ spojení (downlink) zabezpečujú prepojenie medzi satelitmi a dvomi kontrolnými strediskami (ďalej len „stanice TTC“); meracie stanice Galileo, ktoré v záujme zabezpečenia poskytovania služieb na jednej strane vykonávajú merania pseudovzdialenosti a na druhej strane zbierajú signály vysielané satelitmi na účely dohľadu nad ich kvalitou (ďalej len „stanice GSS“); vysielacie stanice, ktoré vysielajú do satelitov údaje potrebné na poskytovanie služieb (ďalej len „stanice ULS“); stanice, ktoré zabezpečujú zber údajov potrebných na prevádzku pátracej a záchrannej služby (ďalej len „stanice SaR“). |
| --- | --- |

(6)

Štyri série tzv. vzdialených staníc zahŕňajú: stanice na diaľkové ovládanie a telemetriu, ktoré prostredníctvom „vzostupných“ spojení (uplink) a „zostupných“ spojení (downlink) zabezpečujú prepojenie medzi satelitmi a dvomi kontrolnými strediskami (ďalej len „stanice TTC“); meracie stanice Galileo, ktoré v záujme zabezpečenia poskytovania služieb na jednej strane vykonávajú merania pseudovzdialenosti a na druhej strane zbierajú signály vysielané satelitmi na účely dohľadu nad ich kvalitou (ďalej len „stanice GSS“); vysielacie stanice, ktoré vysielajú do satelitov údaje potrebné na poskytovanie služieb (ďalej len „stanice ULS“); stanice, ktoré zabezpečujú zber údajov potrebných na prevádzku pátracej a záchrannej služby (ďalej len „stanice SaR“).

| (7) | Pri rozhodovaní o počte a umiestnení vzdialených staníc sa zohľadňujú prípadné geografické a technické obmedzenia týkajúce sa optimálneho rozmiestnenia na celej planéte, prípadná prítomnosť už existujúcich zariadení a vybavenia vyhovujúcich pre príslušné úlohy, dodržiavanie bezpečnostných požiadaviek v prípade jednotlivých staníc a požiadavky jednotlivých členských štátov týkajúce sa národnej bezpečnosti. Vzhľadom na to, že takéto rozhodnutia sa môžu meniť so zreteľom na pokrok vo vykonávaní programov, ich potreby a vývoj logistických alebo politických požiadaviek, uvedený počet a umiestnenie vzdialených staníc, ktoré sa ešte majú zriadiť, sú len orientačné. |
| --- | --- |

(7)

Pri rozhodovaní o počte a umiestnení vzdialených staníc sa zohľadňujú prípadné geografické a technické obmedzenia týkajúce sa optimálneho rozmiestnenia na celej planéte, prípadná prítomnosť už existujúcich zariadení a vybavenia vyhovujúcich pre príslušné úlohy, dodržiavanie bezpečnostných požiadaviek v prípade jednotlivých staníc a požiadavky jednotlivých členských štátov týkajúce sa národnej bezpečnosti. Vzhľadom na to, že takéto rozhodnutia sa môžu meniť so zreteľom na pokrok vo vykonávaní programov, ich potreby a vývoj logistických alebo politických požiadaviek, uvedený počet a umiestnenie vzdialených staníc, ktoré sa ešte majú zriadiť, sú len orientačné.

| (8) | Je preto potrebné stanoviť kľúčové rozhodovacie body na hodnotenie vykonávania prvkov celosvetovej siete pozemných staníc systému vytvoreného v rámci programu Galileo. |
| --- | --- |

(8)

Je preto potrebné stanoviť kľúčové rozhodovacie body na hodnotenie vykonávania prvkov celosvetovej siete pozemných staníc systému vytvoreného v rámci programu Galileo.

| (9) | Opatrenia ustanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného podľa článku 19 ods. 1 nariadenia (ES) č. 683/2008, |
| --- | --- |

(9)

Opatrenia ustanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného podľa článku 19 ods. 1 nariadenia (ES) č. 683/2008,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Kľúčové rozhodovacie body na účely hodnotenia vykonávania programu Galileo, pokiaľ ide o pozemné strediská a stanice, ktoré sa majú zriadiť v rámci fázy vývoja a fázy budovania programu uvedených v článku 3 písm. b) a c) nariadenia (ES) č. 683/2008, sú uvedené v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 23. februára 2012

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 196, 24.7.2008, s. 1.

1

---

PRÍLOHA

Kľúčové rozhodovacie body na účely hodnotenia vykonávania programu Galileo, pokiaľ ide o pozemné strediská a stanice, ktoré sa majú zriadiť v rámci fázy vývoja a fázy budovania programu uvedených v článku 3 písm. b) a c) nariadenia (ES) č. 683/2008.

| Dátum | Kľúčové rozhodovacie body | Opatrenia |
| --- | --- | --- |
| 2009 – 2016 | Zriadenie pozemných stredísk | |
| 2009 – 2014 | Zriadenie dvoch kontrolných stredísk (GCC) | Jedno kontrolné stredisko sa postupne zriaďuje v Oberpfaffenhoffene (Nemecko). Jeho zriaďovanie sa začalo v roku 2009 a ukončí sa v roku 2014. |
| | | Jedno kontrolné stredisko sa postupne zriaďuje vo Fucine (Taliansko). Jeho zriaďovanie sa začalo v roku 2009 a ukončí sa v roku 2014. |
| 2013 – 2015 | Zriadenie bezpečnostného strediska Galileo (GSMC) | Bezpečnostné stredisko Galileo, rozdelené do dvoch lokalít, sa postupne zriaďuje vo Francúzsku a v Spojenom kráľovstve. S jeho zriaďovaním by sa malo začať v roku 2013 a malo by sa ukončiť v roku 2015. Malo by byť predmetom dohôd medzi Francúzskom a Spojeným kráľovstvom, ktoré sa majú podpísať v priebehu roka 2012. |
| 2011 – 2016 | Zriadenie strediska služieb GNSS (GSC) | Stredisko služieb GNSS sa postupne zriaďuje v Madride (Španielsko). Jeho zriaďovanie sa začalo v roku 2011 a malo by sa ukončiť v roku 2016. Bolo predmetom dohody so Španielskom, ktorá bola podpísaná 17. marca 2011. |
| 2012 – 2014 | Zriadenie strediska služieb SaR | Stredisko služieb SaR by sa malo postupne zriadiť v Toulouse (Francúzsko). S jeho zriaďovaním by sa malo začať v roku 2012 a malo by sa ukončiť v roku 2014. Malo by byť predmetom dohody s Francúzskom. |
| 2013 – 2014 | Zriadenie výkonnostného strediska Galileo | Výkonnostné stredisko Galileo by sa malo postupne zriadiť v zatiaľ neurčenom členskom štáte a mieste. S jeho zriaďovaním by sa malo začať v roku 2013 a malo by sa ukončiť v roku 2014. Malo by byť predmetom dohody s príslušným členským štátom. |
| 2010 | Zriadenie stanice pre orbitálne testovanie | Stanica pre orbitálne testovanie bola zriadená v roku 2010 v Redu (Belgicko). Jej zriadenie je súčasťou predmetu zmluvy uzatvorenej 25. októbra 2010 medzi Komisiou a spoločnosťou Spaceopal o vykonávaní časti „Operácie“ v rámci činností vo fáze budovania programu Galileo. |
| 2009 – 2014 | Zriadenie vzdialených pozemných staníc | |
| 2010 – 2014 | Zriadenie staníc TTC | V rokoch 2010 a 2011 boli zriadené stanice TTC v Kirune? (Švédsko) a Kourou (Francúzsko).
  V rokoch 2012 až 2014 by sa stanice TTC mali zriadiť v týchto lokalitách: Tahiti (Francúzska Polynézia), La Réunion (Francúzsko), Nouméa (Nová Kaledónia).
  Zriadenie týchto staníc TTC je predmetom zmlúv uzatvorených medzi Európskou vesmírnou agentúrou a poskytovateľmi služieb. |
| 2009 – 2014 | Zriadenie staníc GSS | V rokoch 2009 až 2011 boli stanice GSS zriadené v týchto lokalitách: Fucino (Taliansko), Svalbard (Nórsko), Redu (Belgicko), La Réunion (Francúzsko), Kourou (Francúzsko), Nouméa (Nová Kaledónia), Troll (Nórsko), Papeete (Francúzska Polynézia).
  V rokoch 2012 až 2014 by sa stanice GSS mali zriadiť v týchto lokalitách: Kiruna (Švédsko), Jan Mayen (Nórsko), Azorské ostrovy (Portugalsko), Kanárske ostrovy (Španielsko), Madeira (Portugalsko), Kerguelen, Adelina zem, Saint Pierre a Miquelon, Wallis, Ascension, Diego Garcia, Malouines.
  Zriadenie týchto staníc GSS je predmetom zmlúv uzatvorených medzi Európskou vesmírnou agentúrou a poskytovateľmi služieb. |
| 2009 – 2011 | Zriadenie staníc ULS | V rokoch 2009 až 2011 sa stanice ULS zriadili v týchto lokalitách: Tahiti (Francúzska Polynézia), Kourou (Francúzsko), La Réunion (Francúzsko), Nová Kaledónia, Svalbard (Nórsko).
  Zriadenie týchto staníc ULS je predmetom zmlúv uzatvorených medzi Európskou vesmírnou agentúrou a poskytovateľmi služieb. |
| 2012 – 2013 | Zriadenie staníc SaR | V rokoch 2012 a 2013 by sa stanice SaR mali zriadiť v týchto lokalitách: Svalbard (Nórsko), Toulouse (Francúzsko), Makarios (Cyprus), Maspalomas (Španielsko).
  Zriadenie týchto staníc SaR vo Svalbarde a v Maspalomas bude predmetom zmlúv medzi Európskou vesmírnou agentúrou a poskytovateľmi služieb, v prípade stanice v Makarios to bude predmetom dohody medzi Komisiou a Cyprom a v prípade stanice v Toulouse to bude predmetom zmluvy medzi Komisou a poskytovateľom služieb. |

Dátum

Kľúčové rozhodovacie body

Opatrenia

2009 – 2016

Zriadenie pozemných stredísk

2009 – 2014

Zriadenie dvoch kontrolných stredísk (GCC)

Jedno kontrolné stredisko sa postupne zriaďuje v Oberpfaffenhoffene (Nemecko). Jeho zriaďovanie sa začalo v roku 2009 a ukončí sa v roku 2014.

Jedno kontrolné stredisko sa postupne zriaďuje vo Fucine (Taliansko). Jeho zriaďovanie sa začalo v roku 2009 a ukončí sa v roku 2014.

2013 – 2015

Zriadenie bezpečnostného strediska Galileo (GSMC)

Bezpečnostné stredisko Galileo, rozdelené do dvoch lokalít, sa postupne zriaďuje vo Francúzsku a v Spojenom kráľovstve. S jeho zriaďovaním by sa malo začať v roku 2013 a malo by sa ukončiť v roku 2015. Malo by byť predmetom dohôd medzi Francúzskom a Spojeným kráľovstvom, ktoré sa majú podpísať v priebehu roka 2012.

2011 – 2016

Zriadenie strediska služieb GNSS (GSC)

Stredisko služieb GNSS sa postupne zriaďuje v Madride (Španielsko). Jeho zriaďovanie sa začalo v roku 2011 a malo by sa ukončiť v roku 2016. Bolo predmetom dohody so Španielskom, ktorá bola podpísaná 17. marca 2011.

2012 – 2014

Zriadenie strediska služieb SaR

Stredisko služieb SaR by sa malo postupne zriadiť v Toulouse (Francúzsko). S jeho zriaďovaním by sa malo začať v roku 2012 a malo by sa ukončiť v roku 2014. Malo by byť predmetom dohody s Francúzskom.

2013 – 2014

Zriadenie výkonnostného strediska Galileo

Výkonnostné stredisko Galileo by sa malo postupne zriadiť v zatiaľ neurčenom členskom štáte a mieste. S jeho zriaďovaním by sa malo začať v roku 2013 a malo by sa ukončiť v roku 2014. Malo by byť predmetom dohody s príslušným členským štátom.

2010

Zriadenie stanice pre orbitálne testovanie

Stanica pre orbitálne testovanie bola zriadená v roku 2010 v Redu (Belgicko). Jej zriadenie je súčasťou predmetu zmluvy uzatvorenej 25. októbra 2010 medzi Komisiou a spoločnosťou Spaceopal o vykonávaní časti „Operácie“ v rámci činností vo fáze budovania programu Galileo.

2009 – 2014

Zriadenie vzdialených pozemných staníc

2010 – 2014

Zriadenie staníc TTC

V rokoch 2010 a 2011 boli zriadené stanice TTC v Kirune? (Švédsko) a Kourou (Francúzsko).

V rokoch 2012 až 2014 by sa stanice TTC mali zriadiť v týchto lokalitách: Tahiti (Francúzska Polynézia), La Réunion (Francúzsko), Nouméa (Nová Kaledónia).

Zriadenie týchto staníc TTC je predmetom zmlúv uzatvorených medzi Európskou vesmírnou agentúrou a poskytovateľmi služieb.

2009 – 2014

Zriadenie staníc GSS

V rokoch 2009 až 2011 boli stanice GSS zriadené v týchto lokalitách: Fucino (Taliansko), Svalbard (Nórsko), Redu (Belgicko), La Réunion (Francúzsko), Kourou (Francúzsko), Nouméa (Nová Kaledónia), Troll (Nórsko), Papeete (Francúzska Polynézia).

V rokoch 2012 až 2014 by sa stanice GSS mali zriadiť v týchto lokalitách: Kiruna (Švédsko), Jan Mayen (Nórsko), Azorské ostrovy (Portugalsko), Kanárske ostrovy (Španielsko), Madeira (Portugalsko), Kerguelen, Adelina zem, Saint Pierre a Miquelon, Wallis, Ascension, Diego Garcia, Malouines.

Zriadenie týchto staníc GSS je predmetom zmlúv uzatvorených medzi Európskou vesmírnou agentúrou a poskytovateľmi služieb.

2009 – 2011

Zriadenie staníc ULS

V rokoch 2009 až 2011 sa stanice ULS zriadili v týchto lokalitách: Tahiti (Francúzska Polynézia), Kourou (Francúzsko), La Réunion (Francúzsko), Nová Kaledónia, Svalbard (Nórsko).

Zriadenie týchto staníc ULS je predmetom zmlúv uzatvorených medzi Európskou vesmírnou agentúrou a poskytovateľmi služieb.

2012 – 2013

Zriadenie staníc SaR

V rokoch 2012 a 2013 by sa stanice SaR mali zriadiť v týchto lokalitách: Svalbard (Nórsko), Toulouse (Francúzsko), Makarios (Cyprus), Maspalomas (Španielsko).

Zriadenie týchto staníc SaR vo Svalbarde a v Maspalomas bude predmetom zmlúv medzi Európskou vesmírnou agentúrou a poskytovateľmi služieb, v prípade stanice v Makarios to bude predmetom dohody medzi Komisiou a Cyprom a v prípade stanice v Toulouse to bude predmetom zmluvy medzi Komisou a poskytovateľom služieb.

---

Korigendá

| 24.2.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 52/32 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 52/32

---

Korigendum k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 1006/2011 z 27. septembra 2011, ktorým sa mení a dopĺňa príloha I k nariadeniu Rady (EHS) č. 2658/87 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku

(
  Úradný vestník Európskej únie L 282 z 28. októbra 2011
  )

Na strane 80 v číselnom znaku KN 0407 21 00 stĺpci 2:

Odkaz na poznámku pod čiarou č. 2 sa vypúšťa.

Na strane 105 v číselnom znaku KN 1001 11 00 stĺpci 3:

Odkaz na poznámku pod čiarou č. 1 sa vypúšťa.

Na strane 105 v číselnom znaku KN 1001 91 90 stĺpci 3:

Odkaz na poznámky pod čiarou č. 1 a 2 sa vypúšťa.

Na strane 883 v prílohe 7 poradovom čísle 75 stĺpci 2:

Číselné znaky KN 1001 11 00 a 1001 91 90 sa vypúšťajú.

---