# Den Europæiske Unions L 38/2012

| | ISSN 1977-0634
  doi:10.3000/19770634.L_2012.038.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 38 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 55. årgang11. februar 2012 |

ISSN 1977-0634

doi:10.3000/19770634.L_2012.038.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 38

Dansk udgave

Retsforskrifter

55. årgang11. februar 2012

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 113/2012 af 10. februar 2012 om gennemførelse af forordning (EF) nr. 560/2005 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder på baggrund af situationen i Côte d'Ivoire | 1 |
| | * | Rådets forordning (EU) nr. 114/2012 af 10. februar 2012 om ændring af forordning (EF) nr. 765/2006 om restriktive foranstaltninger over for Belarus | 3 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 115/2012 af 9. februar 2012 om indførelse af en midlertidig udligningstold på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer samt dele heraf af rustfrit stål med oprindelse i Indien | 6 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 116/2012 af 9. februar 2012 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 872/2004 om yderligere restriktive foranstaltninger over for Liberia | 29 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 117/2012 af 10. februar 2012 om ændring af forordning (EF) nr. 1295/2008 om indførsel af humle fra tredjelande | 33 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 118/2012 af 10. februar 2012 om ændring af forordning (EF) nr. 2380/2001, (EF) nr. 1289/2004, (EF) nr. 1455/2004, (EF) nr. 1800/2004, (EF) nr. 600/2005, (EU) nr. 874/2010, gennemførelsesforordning (EU) nr. 388/2011, (EU) nr. 532/2011 og (EU) nr. 900/2011, for så vidt angår navnet på indehaveren af godkendelsen af visse fodertilsætningsstoffer, og om berigtigelse af gennemførelsesforordning (EU) nr. 532/2011 (
  1
  ) | 36 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 119/2012 af 10. februar 2012 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 40 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 120/2012 af 10. februar 2012 om fastsættelse af den tildelingskoefficient, der skal anvendes på ansøgninger om importlicens for olivenolie, der er indgivet fra den 6. til den 7. februar 2012 som led i toldkontingentet for Tunesien og om suspension af udstedelsen af importlicenser for februar 2012 | 42 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Rådets gennemførelsesafgørelse 2012/74/FUSP af 10. februar 2012 om gennemførelse af afgørelse 2010/656/FUSP om forlængelse af de restriktive foranstaltninger over for Côte d'Ivoire | 43 |
| | | 2012/75/EU |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 9. februar 2012 om anerkendelse af Ghana i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/106/EF for så vidt angår ordningerne for uddannelse af og udstedelse af kvalifikationsbeviser til søfarende
  (meddelt under nummer K(2012) 616)

   (
  1
  ) | 45 |
| | | 2012/76/EU |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 9. februar 2012 om anerkendelse af Uruguay i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/106/EF for så vidt angår ordningerne for uddannelse af og udstedelse af kvalifikationsbeviser til søfarende
  (meddelt under nummer K(2012) 619)

   (
  1
  ) | 46 |
| | | 2012/77/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 9. februar 2012 om, at flufenoxuron til produkttype 18 ikke optages i bilag I, IA eller IB til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF om markedsføring af biocidholdige produkter
  (meddelt under nummer K(2012) 621)

   (
  1
  ) | 47 |
| | | 2012/78/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 9. februar 2012 om, at bestemte stoffer ikke optages i bilag I, I A eller I B til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF om markedsføring af biocidholdige produkter
  (meddelt under nummer K(2012) 645)

   (
  1
  ) | 48 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 113/2012 af 10. februar 2012 om gennemførelse af forordning (EF) nr. 560/2005 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder på baggrund af situationen i Côte d'Ivoire

1

*

Rådets forordning (EU) nr. 114/2012 af 10. februar 2012 om ændring af forordning (EF) nr. 765/2006 om restriktive foranstaltninger over for Belarus

3

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 115/2012 af 9. februar 2012 om indførelse af en midlertidig udligningstold på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer samt dele heraf af rustfrit stål med oprindelse i Indien

6

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 116/2012 af 9. februar 2012 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 872/2004 om yderligere restriktive foranstaltninger over for Liberia

29

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 117/2012 af 10. februar 2012 om ændring af forordning (EF) nr. 1295/2008 om indførsel af humle fra tredjelande

33

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 118/2012 af 10. februar 2012 om ændring af forordning (EF) nr. 2380/2001, (EF) nr. 1289/2004, (EF) nr. 1455/2004, (EF) nr. 1800/2004, (EF) nr. 600/2005, (EU) nr. 874/2010, gennemførelsesforordning (EU) nr. 388/2011, (EU) nr. 532/2011 og (EU) nr. 900/2011, for så vidt angår navnet på indehaveren af godkendelsen af visse fodertilsætningsstoffer, og om berigtigelse af gennemførelsesforordning (EU) nr. 532/2011 (
  1
  )

1

36

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 119/2012 af 10. februar 2012 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

40

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 120/2012 af 10. februar 2012 om fastsættelse af den tildelingskoefficient, der skal anvendes på ansøgninger om importlicens for olivenolie, der er indgivet fra den 6. til den 7. februar 2012 som led i toldkontingentet for Tunesien og om suspension af udstedelsen af importlicenser for februar 2012

42

AFGØRELSER

*

Rådets gennemførelsesafgørelse 2012/74/FUSP af 10. februar 2012 om gennemførelse af afgørelse 2010/656/FUSP om forlængelse af de restriktive foranstaltninger over for Côte d'Ivoire

43

2012/75/EU

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 9. februar 2012 om anerkendelse af Ghana i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/106/EF for så vidt angår ordningerne for uddannelse af og udstedelse af kvalifikationsbeviser til søfarende
  (meddelt under nummer K(2012) 616)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2012) 616)

1

45

2012/76/EU

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 9. februar 2012 om anerkendelse af Uruguay i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/106/EF for så vidt angår ordningerne for uddannelse af og udstedelse af kvalifikationsbeviser til søfarende
  (meddelt under nummer K(2012) 619)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2012) 619)

1

46

2012/77/EU

*

Kommissionens afgørelse af 9. februar 2012 om, at flufenoxuron til produkttype 18 ikke optages i bilag I, IA eller IB til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF om markedsføring af biocidholdige produkter
  (meddelt under nummer K(2012) 621)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2012) 621)

1

47

2012/78/EU

*

Kommissionens afgørelse af 9. februar 2012 om, at bestemte stoffer ikke optages i bilag I, I A eller I B til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF om markedsføring af biocidholdige produkter
  (meddelt under nummer K(2012) 645)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2012) 645)

1

48

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til Rådets forordning (EU) nr. 44/2012 af 17. januar 2012 om fastsættelse for 2012 af fiskerimuligheder i EU-farvande og for EU-fartøjer, i visse andre farvande for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande, der er omfattet af internationale forhandlinger eller aftaler (EUT L 25 af 27.1.2012) | 51 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til Rådets forordning (EU) nr. 44/2012 af 17. januar 2012 om fastsættelse for 2012 af fiskerimuligheder i EU-farvande og for EU-fartøjer, i visse andre farvande for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande, der er omfattet af internationale forhandlinger eller aftaler (EUT L 25 af 27.1.2012)

(EUT L 25 af 27.1.2012)

51

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 11.2.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 38/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 38/1

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 113/2012

af 10. februar 2012

om gennemførelse af forordning (EF) nr. 560/2005 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder på baggrund af situationen i Côte d'Ivoire

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 560/2005 af 12. april 2005 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder på baggrund af situationen i Côte d'Ivoire (1), særlig artikel 11a, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 12. april 2005 vedtog Rådet forordning (EF) nr. 560/2005. |
| --- | --- |

(1)

Den 12. april 2005 vedtog Rådet forordning (EF) nr. 560/2005.

| (2) | I betragtning af udviklingen i Côte d'Ivoire bør listen over fysiske og juridiske personer, enheder og organer, der er omfattet af restriktive foranstaltninger, i bilag IA til forordning (EF) nr. 560/2005 ændres — |
| --- | --- |

(2)

I betragtning af udviklingen i Côte d'Ivoire bør listen over fysiske og juridiske personer, enheder og organer, der er omfattet af restriktive foranstaltninger, i bilag IA til forordning (EF) nr. 560/2005 ændres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De fysiske personer, der er opført på listen i bilaget til denne forordning, udgår af listen i bilag IA til forordning (EF) nr. 560/2005.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. februar 2012.

På Rådets vegne

C. ANTORINI

Formand

---

(1)  EUT L 95 af 14.4.2005, s. 1.

1

---

BILAG

Fysiske personer, der er omhandlet i artikel 1

| 1 | Frank Anderson Kouassi |
| --- | --- |
| 2 | Yanon Yapo |
| 3 | Benjamin Yapo Atsé |
| 4 | Blaise N'Goua Abi |
| 5 | Anne Jacqueline Lohoués Oble |
| 6 | Angèle Gnonsoa |
| 7 | Danièle Boni Claverie |
| 8 | Ettien Amoikon |
| 9 | Kata Kéké Joseph |
| 10 | Touré Amara |
| 11 | Anne Gnahouret Tatret |
| 12 | Thomas N'Guessan Yao |
| 13 | Odette Lago Daléba Loan |
| 14 | Georges Armand Alexis Ouégnin |
| 15 | Rafaël Dogo Djéréké |
| 16 | Marie Odette Lorougnon Souhonon |
| 17 | Felix Nanihio |
| 18 | Lahoua Souanga Etienne |
| 19 | Jean Baptiste Akrou |
| 20 | Lambert Kessé Feh |
| 21 | Togba Norbert |
| 22 | Kone Doféré |
| 23 | Hanny Tchélé Brigitte |
| 24 | Jacques Zady |
| 25 | Ali Keita |
| 26 | Blon Siki Blaise |
| 27 | Moustapha Aziz |
| 28 | Gnamien Yao |
| 29 | Ghislain N'Gbechi |
| 30 | Deby Dally Balawourou |

1

Frank Anderson Kouassi

2

Yanon Yapo

3

Benjamin Yapo Atsé

4

Blaise N'Goua Abi

5

Anne Jacqueline Lohoués Oble

6

Angèle Gnonsoa

7

Danièle Boni Claverie

8

Ettien Amoikon

9

Kata Kéké Joseph

10

Touré Amara

11

Anne Gnahouret Tatret

12

Thomas N'Guessan Yao

13

Odette Lago Daléba Loan

14

Georges Armand Alexis Ouégnin

15

Rafaël Dogo Djéréké

16

Marie Odette Lorougnon Souhonon

17

Felix Nanihio

18

Lahoua Souanga Etienne

19

Jean Baptiste Akrou

20

Lambert Kessé Feh

21

Togba Norbert

22

Kone Doféré

23

Hanny Tchélé Brigitte

24

Jacques Zady

25

Ali Keita

26

Blon Siki Blaise

27

Moustapha Aziz

28

Gnamien Yao

29

Ghislain N'Gbechi

30

Deby Dally Balawourou

---

| 11.2.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 38/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 38/3

---

RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 114/2012

af 10. februar 2012

om ændring af forordning (EF) nr. 765/2006 om restriktive foranstaltninger over for Belarus

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 215,

under henvisning til Rådets afgørelse 2012/36/FUSP af 23. januar 2012 (1) om ændring af afgørelse 2010/639/FUSP (2) om restriktive foranstaltninger over for Belarus,

under henvisning til fælles forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EF) nr. 765/2006 (3) indefryses aktiver tilhørende præsident Lukashenko og visse embedsmænd i Belarus. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EF) nr. 765/2006 (3) indefryses aktiver tilhørende præsident Lukashenko og visse embedsmænd i Belarus.

| (2) | Ved Rådets afgørelse 2012/36/FUSP besluttede Rådet, at indefrysning af pengemidler og økonomiske ressourcer bør udvides til at omfatte personer, der er ansvarlige for alvorlige brud på menneskerettighederne eller undertrykkelse af civilsamfundet og den demokratiske opposition, herunder især personer i ledende stillinger, samt på personer og enheder, der drager fordel af eller støtter Lukashenkoregimet, herunder især personer og enheder, der yder finansiel eller materiel støtte til regimet. |
| --- | --- |

(2)

Ved Rådets afgørelse 2012/36/FUSP besluttede Rådet, at indefrysning af pengemidler og økonomiske ressourcer bør udvides til at omfatte personer, der er ansvarlige for alvorlige brud på menneskerettighederne eller undertrykkelse af civilsamfundet og den demokratiske opposition, herunder især personer i ledende stillinger, samt på personer og enheder, der drager fordel af eller støtter Lukashenkoregimet, herunder især personer og enheder, der yder finansiel eller materiel støtte til regimet.

| (3) | Da denne foranstaltning falder ind under anvendelsesområdet for traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, er lovgivning på EU-plan nødvendig for at kunne gennemføre den således, at de økonomiske aktører i alle medlemsstater anvender den på samme måde. |
| --- | --- |

(3)

Da denne foranstaltning falder ind under anvendelsesområdet for traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, er lovgivning på EU-plan nødvendig for at kunne gennemføre den således, at de økonomiske aktører i alle medlemsstater anvender den på samme måde.

| (4) | Forordning (EF) nr. 765/2006 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(4)

Forordning (EF) nr. 765/2006 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (5) | For at sikre, at de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er effektive, bør forordningen træde i kraft dagen efter offentliggørelsen — |
| --- | --- |

(5)

For at sikre, at de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er effektive, bør forordningen træde i kraft dagen efter offentliggørelsen —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EF) nr. 765/2006 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 2 affattes således:
  »Artikel 2
  1.   Alle pengemidler og økonomiske ressourcer, som tilhører eller ejes, besiddes eller kontrolleres af de fysiske eller juridiske personer, enheder eller organer, der er opført på listerne i bilag I, IA og IB, indefryses.
  2.   Ingen pengemidler eller økonomiske ressourcer må hverken direkte eller indirekte stilles til rådighed for eller være til fordel for de fysiske eller juridiske personer, enheder eller organer, der er opført på listerne i bilag I, IA eller IB.
  3.   Bevidst og forsætlig deltagelse i aktiviteter, der direkte eller indirekte har til formål eller virkning at omgå de i stk. 1 og 2 omhandlede foranstaltninger, er forbudt.
  4.   Bilag I omfatter en liste over de fysiske og juridiske personer, enheder og organer, der i henhold til artikel 2, stk.1, litra a), i Rådets afgørelse 2010/639/FUSP af 25. oktober 2010 om restriktive foranstaltninger over for Belarus (4), er blevet udpeget af Rådet som ansvarlige for overtrædelserne af de internationale valgstandarder ved præsidentvalget i Hviderusland den 19. marts 2006 og undertrykkelsen af civilsamfundet og den demokratiske opposition eller som værende knyttet til disse ansvarlige.
  5.   Bilag IA omfatter en liste over de fysiske og juridiske personer, enheder og organer, der i henhold til artikel 2, stk.1, litra b), i afgørelse 2010/639/FUSP, er blevet udpeget af Rådet som ansvarlige for overtrædelserne af de internationale valgstandarder ved præsidentvalget i Hviderusland den 19. december 2010 og undertrykkelsen af civilsamfundet og den demokratiske opposition eller som værende knyttet til disse ansvarlige.
  6.   Bilag IB omfatter en liste over de fysiske og juridiske personer, enheder og organer, der i henhold til afgørelse 2010/639/FUSP, artikel 2, stk.1, litra c), og d), er blevet udpeget af Rådet som ansvarlige for enten (i) alvorlige brud på menneskerettighederne eller undertrykkelse af civilsamfundet og den demokratiske opposition i Hviderusland, eller ii) personer eller enheder, der drager fordel af eller støtter Lukashenkoregimet. |
| --- | --- |

1)

Artikel 2 affattes således:

»Artikel 2

1.   Alle pengemidler og økonomiske ressourcer, som tilhører eller ejes, besiddes eller kontrolleres af de fysiske eller juridiske personer, enheder eller organer, der er opført på listerne i bilag I, IA og IB, indefryses.

2.   Ingen pengemidler eller økonomiske ressourcer må hverken direkte eller indirekte stilles til rådighed for eller være til fordel for de fysiske eller juridiske personer, enheder eller organer, der er opført på listerne i bilag I, IA eller IB.

3.   Bevidst og forsætlig deltagelse i aktiviteter, der direkte eller indirekte har til formål eller virkning at omgå de i stk. 1 og 2 omhandlede foranstaltninger, er forbudt.

4.   Bilag I omfatter en liste over de fysiske og juridiske personer, enheder og organer, der i henhold til artikel 2, stk.1, litra a), i Rådets afgørelse 2010/639/FUSP af 25. oktober 2010 om restriktive foranstaltninger over for Belarus (4), er blevet udpeget af Rådet som ansvarlige for overtrædelserne af de internationale valgstandarder ved præsidentvalget i Hviderusland den 19. marts 2006 og undertrykkelsen af civilsamfundet og den demokratiske opposition eller som værende knyttet til disse ansvarlige.

5.   Bilag IA omfatter en liste over de fysiske og juridiske personer, enheder og organer, der i henhold til artikel 2, stk.1, litra b), i afgørelse 2010/639/FUSP, er blevet udpeget af Rådet som ansvarlige for overtrædelserne af de internationale valgstandarder ved præsidentvalget i Hviderusland den 19. december 2010 og undertrykkelsen af civilsamfundet og den demokratiske opposition eller som værende knyttet til disse ansvarlige.

6.   Bilag IB omfatter en liste over de fysiske og juridiske personer, enheder og organer, der i henhold til afgørelse 2010/639/FUSP, artikel 2, stk.1, litra c), og d), er blevet udpeget af Rådet som ansvarlige for enten (i) alvorlige brud på menneskerettighederne eller undertrykkelse af civilsamfundet og den demokratiske opposition i Hviderusland, eller ii) personer eller enheder, der drager fordel af eller støtter Lukashenkoregimet.

| 2) | I artikel 2b, stk. 1 og 2, artikel 3, stk. 1, litra a), artikel 4a og artikel 8a, stk. 1 og 4, ændres henvisninger til »bilag I og IA«, til: »bilag I, IA og IB«. |
| --- | --- |

2)

I artikel 2b, stk. 1 og 2, artikel 3, stk. 1, litra a), artikel 4a og artikel 8a, stk. 1 og 4, ændres henvisninger til »bilag I og IA«, til: »bilag I, IA og IB«.

Artikel 2

Bilaget til denne forordning indsættes som bilag IB til forordning (EF) nr. 765/2006.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. februar 2012.

På Rådets vegne

C. ANTORINI

Formand

---

(1)  EUT L 19 af 24.1.2012, s. 31.

1

(2)  Afgørelse af 25.10.2010 (EUT L 280 af 26.10.2010, s. 18.).

2

(3)  EUT L 134 af 20.5.2006, s. 1.

3

(4)  EUT L 280 af 26.10.2010, s. 18.«

4

---

BILAG

»BILAG IB

Der er ingen punkter i dette bilag.«.

---

| 11.2.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 38/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 38/6

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 115/2012

af 9. februar 2012

om indførelse af en midlertidig udligningstold på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer samt dele heraf af rustfrit stål med oprindelse i Indien

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 af 11. juni 2009 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 12,

efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   PROCEDURE

1.1.   Indledning

| (1) | Kommissionen offentliggjorde den 13. maj 2011 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) (»indledningsmeddelelsen«) om indledningen af en antisubsidieprocedure (»AS-proceduren«) vedrørende importen til Unionen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer samt dele heraf af rustfrit stål med oprindelse i Indien (»Indien« eller» det pågældende land«). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen offentliggjorde den 13. maj 2011 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) (»indledningsmeddelelsen«) om indledningen af en antisubsidieprocedure (»AS-proceduren«) vedrørende importen til Unionen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer samt dele heraf af rustfrit stål med oprindelse i Indien (»Indien« eller» det pågældende land«).

| (2) | Samme dag offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (3) (»indledningsmeddelelsen«) om indledningen af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer samt dele heraf af rustfrit stål med oprindelse i Indien og indledte en separat undersøgelse (»AD-proceduren«). |
| --- | --- |

(2)

Samme dag offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (3) (»indledningsmeddelelsen«) om indledningen af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer samt dele heraf af rustfrit stål med oprindelse i Indien og indledte en separat undersøgelse (»AD-proceduren«).

| (3) | AS-proceduren blev indledt den 31. marts 2011 efter en klage indgivet af European Industrial Fastener Institute (EIFI) (»klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for mere end 25 %, af Unionens samlede produktion af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer samt dele heraf af rustfrit stål. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt subsidiering sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket blev anset for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en undersøgelse. |
| --- | --- |

(3)

AS-proceduren blev indledt den 31. marts 2011 efter en klage indgivet af European Industrial Fastener Institute (EIFI) (»klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for mere end 25 %, af Unionens samlede produktion af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer samt dele heraf af rustfrit stål. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt subsidiering sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket blev anset for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en undersøgelse.

| (4) | Før indledningen af proceduren og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 10, stk. 7, underrettede Kommissionen Indiens regering (»GOI« eller »de indiske myndigheder«) om, at den havde modtaget en behørigt dokumenteret klage med påstand om, at subsidieret import af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer samt dele heraf af rustfrit stål med oprindelse i Indien forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. GOI blev indkaldt til konsultationer med henblik på at kaste lys over situationen vedrørende indholdet af klagen og nå frem til en gensidigt acceptabel løsning. Konsultationerne førte ikke til nogen gensidigt acceptabel løsning. |
| --- | --- |

(4)

Før indledningen af proceduren og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 10, stk. 7, underrettede Kommissionen Indiens regering (»GOI« eller »de indiske myndigheder«) om, at den havde modtaget en behørigt dokumenteret klage med påstand om, at subsidieret import af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer samt dele heraf af rustfrit stål med oprindelse i Indien forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. GOI blev indkaldt til konsultationer med henblik på at kaste lys over situationen vedrørende indholdet af klagen og nå frem til en gensidigt acceptabel løsning. Konsultationerne førte ikke til nogen gensidigt acceptabel løsning.

1.2.   Parter, som er berørt af proceduren

| (5) | Kommissionen underrettede officielt de klagende EU-producenter, andre kendte EU-producenter, de eksporterende producenter, importører, brugere, som den vidste var berørt af sagen, samt Indiens myndigheder om indledningen af proceduren. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om en mundtlig høring inden for fristen i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen underrettede officielt de klagende EU-producenter, andre kendte EU-producenter, de eksporterende producenter, importører, brugere, som den vidste var berørt af sagen, samt Indiens myndigheder om indledningen af proceduren. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om en mundtlig høring inden for fristen i indledningsmeddelelsen.

| (6) | Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt. |
| --- | --- |

(6)

Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.

1.2.1.   Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Indien

| (7) | I betragtning af det store antal eksporterende producenter i Indien påtænktes det i indledningsmeddelelsen at anvende stikprøveudtagning for at fastsætte subsidieringens omfang, jf. grundforordningens artikel 27. |
| --- | --- |

(7)

I betragtning af det store antal eksporterende producenter i Indien påtænktes det i indledningsmeddelelsen at anvende stikprøveudtagning for at fastsætte subsidieringens omfang, jf. grundforordningens artikel 27.

| (8) | For at gøre det muligt for Kommissionen at afgøre, om det ville være nødvendigt at udtage en stikprøve og i givet fald gøre dette, blev de eksporterende producenter i Indien anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter datoen for indledningen af undersøgelsen og afgive grundlæggende oplysninger om deres eksport- og hjemmemarkedssalg og deres nøjagtige aktiviteter i forbindelse med produktionen af den pågældende vare samt oplyse navnene på alle forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der er involveret i produktion og/eller salg af den pågældende vare, og redegøre for disse virksomheders aktiviteter i perioden fra 1. april 2010 til 31. marts 2011. |
| --- | --- |

(8)

For at gøre det muligt for Kommissionen at afgøre, om det ville være nødvendigt at udtage en stikprøve og i givet fald gøre dette, blev de eksporterende producenter i Indien anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter datoen for indledningen af undersøgelsen og afgive grundlæggende oplysninger om deres eksport- og hjemmemarkedssalg og deres nøjagtige aktiviteter i forbindelse med produktionen af den pågældende vare samt oplyse navnene på alle forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der er involveret i produktion og/eller salg af den pågældende vare, og redegøre for disse virksomheders aktiviteter i perioden fra 1. april 2010 til 31. marts 2011.

| (9) | De relevante indiske myndigheder blev også hørt i forbindelse med udtagelsen af en repræsentativ stikprøve. |
| --- | --- |

(9)

De relevante indiske myndigheder blev også hørt i forbindelse med udtagelsen af en repræsentativ stikprøve.

| (10) | I alt fem eksporterende producenter, herunder en gruppe af forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Indien, indsendte de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Disse samarbejdsvillige virksomheder oplyste, at de eksporterede den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden. Sammenligningen mellem Eurostats importdata og mængden af eksport til Unionen af den pågældende vare, som blev opgivet for undersøgelsesperioden af de fem samarbejdsvillige virksomheder, viste, at samarbejdsgraden for de eksporterende producenter i Indien var tæt på 100 %. Stikprøven blev således udtaget på grundlag af de oplysninger, der blev indgivet af disse fem eksporterende producenter. |
| --- | --- |

(10)

I alt fem eksporterende producenter, herunder en gruppe af forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Indien, indsendte de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Disse samarbejdsvillige virksomheder oplyste, at de eksporterede den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden. Sammenligningen mellem Eurostats importdata og mængden af eksport til Unionen af den pågældende vare, som blev opgivet for undersøgelsesperioden af de fem samarbejdsvillige virksomheder, viste, at samarbejdsgraden for de eksporterende producenter i Indien var tæt på 100 %. Stikprøven blev således udtaget på grundlag af de oplysninger, der blev indgivet af disse fem eksporterende producenter.

1.2.2.   Udtagelse af stikprøven af samarbejdsvillige virksomheder i Indien

| (11) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 27, udtog Kommissionen en stikprøve ud fra den største repræsentative eksportmængde af den pågældende vare til Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Stikprøven bestod af tre individuelle virksomheder, der tilsammen tegnede sig for mere end 98 % af den samlede eksportmængde fra Indien til Unionen af den pågældende vare. |
| --- | --- |

(11)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 27, udtog Kommissionen en stikprøve ud fra den største repræsentative eksportmængde af den pågældende vare til Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Stikprøven bestod af tre individuelle virksomheder, der tilsammen tegnede sig for mere end 98 % af den samlede eksportmængde fra Indien til Unionen af den pågældende vare.

| (12) | De berørte parter og de indiske myndigheder blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 27, stk. 2, hørt i forbindelse med udtagelsen af stikprøven. De to samarbejdsvillige eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, insisterede på også at indgå i stikprøven. Som omtalt i betragtning 11 blev det imidlertid konkluderet, at det ikke var nødvendigt at ændre eller udvide stikprøven for så vidt angår repræsentativiteten i den foreslåede stikprøve. |
| --- | --- |

(12)

De berørte parter og de indiske myndigheder blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 27, stk. 2, hørt i forbindelse med udtagelsen af stikprøven. De to samarbejdsvillige eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, insisterede på også at indgå i stikprøven. Som omtalt i betragtning 11 blev det imidlertid konkluderet, at det ikke var nødvendigt at ændre eller udvide stikprøven for så vidt angår repræsentativiteten i den foreslåede stikprøve.

1.2.3.   Individuel undersøgelse af de virksomheder, der ikke indgik i stikprøven

| (13) | Der blev fremsat en anmodning om individuel undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 27, stk. 3, af en eksporterende producent, som ikke indgik i stikprøven. Undersøgelsen af denne anmodning ville i den midlertidige fase have været urimeligt byrdefuld at gennemføre. Derfor vil der senere blive truffet en afgørelse om, hvorvidt denne virksomhed kan indrømmes en individuel undersøgelse. |
| --- | --- |

(13)

Der blev fremsat en anmodning om individuel undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 27, stk. 3, af en eksporterende producent, som ikke indgik i stikprøven. Undersøgelsen af denne anmodning ville i den midlertidige fase have været urimeligt byrdefuld at gennemføre. Derfor vil der senere blive truffet en afgørelse om, hvorvidt denne virksomhed kan indrømmes en individuel undersøgelse.

1.2.4.   Stikprøveudtagning af EU-producenter

| (14) | På baggrund af det store antal EU-producenter blev der i indledningsmeddelelsen givet mulighed for stikprøveudtagning for at fastsætte skaden, jf. grundforordningens artikel 27. |
| --- | --- |

(14)

På baggrund af det store antal EU-producenter blev der i indledningsmeddelelsen givet mulighed for stikprøveudtagning for at fastsætte skaden, jf. grundforordningens artikel 27.

| (15) | Kommissionen meddelte i indledningsmeddelelsen, at den havde udtaget en midlertidig stikprøve af EU-producenter. Denne stikprøve bestod af fem virksomheder ud af 15 EU-producenter, som var kendt inden undersøgelsens indledning, udvalgt ud fra deres salgsmængde, størrelse og geografiske placering i Unionen. De tegnede sig for 37 % af den samlede produktion i Unionen i undersøgelsesperioden. Interesserede parter blev opfordret til at gennemse sagsakterne og fremsætte bemærkninger til det hensigtsmæssige i dette valg senest 15 dage efter offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen. Ingen af de interesserede parter gjorde indsigelse mod den foreslåede stikprøve, der bestod af fem virksomheder. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen meddelte i indledningsmeddelelsen, at den havde udtaget en midlertidig stikprøve af EU-producenter. Denne stikprøve bestod af fem virksomheder ud af 15 EU-producenter, som var kendt inden undersøgelsens indledning, udvalgt ud fra deres salgsmængde, størrelse og geografiske placering i Unionen. De tegnede sig for 37 % af den samlede produktion i Unionen i undersøgelsesperioden. Interesserede parter blev opfordret til at gennemse sagsakterne og fremsætte bemærkninger til det hensigtsmæssige i dette valg senest 15 dage efter offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen. Ingen af de interesserede parter gjorde indsigelse mod den foreslåede stikprøve, der bestod af fem virksomheder.

| (16) | Efterfølgende trak en af de fem EU-producenter i stikprøven sit tilbud om samarbejde tilbage. De resterende fire virksomheder i stikprøven repræsenterede stadig 31 % af den samlede anslåede EU-produktion i undersøgelsesperioden. Således blev stikprøven stadig anset for at være repræsentativ for EU-erhvervsgrenen. Der fandt kontrolbesøg sted hos tre af disse virksomheder. På dette foreløbige stade i undersøgelsen blev det derfor besluttet, at det var tilstrækkeligt med en grundig skrivebordsanalyse for at kontrollere oplysningerne fra den fjerde virksomhed i stikprøven. |
| --- | --- |

(16)

Efterfølgende trak en af de fem EU-producenter i stikprøven sit tilbud om samarbejde tilbage. De resterende fire virksomheder i stikprøven repræsenterede stadig 31 % af den samlede anslåede EU-produktion i undersøgelsesperioden. Således blev stikprøven stadig anset for at være repræsentativ for EU-erhvervsgrenen. Der fandt kontrolbesøg sted hos tre af disse virksomheder. På dette foreløbige stade i undersøgelsen blev det derfor besluttet, at det var tilstrækkeligt med en grundig skrivebordsanalyse for at kontrollere oplysningerne fra den fjerde virksomhed i stikprøven.

1.2.5.   Stikprøveudtagning af ikke-forretningsmæssigt forbundne importører

| (17) | I betragtning af det potentielt store antal importører i klagen påtænktes det i indledningsmeddelelsen at anvende stikprøveudtagning for importører i overensstemmelse med grundforordningens artikel 27. To importører indsendte de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. I betragtning af det lave antal importører, der gav sig til kende, blev det besluttet ikke at anvende stikprøver. |
| --- | --- |

(17)

I betragtning af det potentielt store antal importører i klagen påtænktes det i indledningsmeddelelsen at anvende stikprøveudtagning for importører i overensstemmelse med grundforordningens artikel 27. To importører indsendte de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. I betragtning af det lave antal importører, der gav sig til kende, blev det besluttet ikke at anvende stikprøver.

1.2.6.   Spørgeskemabesvarelser og kontrolbesøg

| (18) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste, var berørt, og til alle andre virksomheder, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev således sendt spørgeskemaer til GOI, de eksporterende producenter fra Indien, der indgik i stikprøven, EU-producenterne i stikprøven, de samarbejdsvillige importører i Unionen og alle brugere, som den vidste, var berørt af undersøgelsen. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste, var berørt, og til alle andre virksomheder, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev således sendt spørgeskemaer til GOI, de eksporterende producenter fra Indien, der indgik i stikprøven, EU-producenterne i stikprøven, de samarbejdsvillige importører i Unionen og alle brugere, som den vidste, var berørt af undersøgelsen.

| (19) | Der blev modtaget besvarelser fra GOI, de tre eksporterende producenter i stikprøven og de fire EU-producenter i stikprøven. Ingen af de importører eller brugere, der blev kontaktet, besvarede spørgeskemaet. |
| --- | --- |

(19)

Der blev modtaget besvarelser fra GOI, de tre eksporterende producenter i stikprøven og de fire EU-producenter i stikprøven. Ingen af de importører eller brugere, der blev kontaktet, besvarede spørgeskemaet.

| (20) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, der blev indsendt af de interesserede parter, og som den anså for nødvendige for en midlertidig fastsættelse af subsidiering, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev gennemført kontrolbesøg hos GOI i Delhi og hos følgende parter: | EU-producenter







  — | Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Italien |
| --- | --- | --- | --- |

(20)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, der blev indsendt af de interesserede parter, og som den anså for nødvendige for en midlertidig fastsættelse af subsidiering, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev gennemført kontrolbesøg hos GOI i Delhi og hos følgende parter:

EU-producenter

—

Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Italien

| — | Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italien |
| --- | --- |

—

Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italien

| — | Ugivis S.A, Belley, Frankrig. |
| --- | --- |

—

Ugivis S.A, Belley, Frankrig.

| | Eksporterende producenter i Indien







  — | Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharashtra |
| --- | --- | --- |

Eksporterende producenter i Indien

—

Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharashtra

| — | Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharashtra |
| --- | --- |

—

Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharashtra

| — | Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat. |
| --- | --- |

—

Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat.

1.3.   Undersøgelsesperiode

| (21) | Undersøgelsen af subsidiering og skade omfattede perioden fra 1. april 2010 til 31. marts 2011 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 2008 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(21)

Undersøgelsen af subsidiering og skade omfattede perioden fra 1. april 2010 til 31. marts 2011 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 2008 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).

2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

2.1.   Den pågældende vare

| (22) | Den vare, der er genstand for undersøgelsen, er visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer samt dele heraf af rustfrit stål med oprindelse i Indien, som i øjeblikket tariferes under KN-kode 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 og 7318 15 70. |
| --- | --- |

(22)

Den vare, der er genstand for undersøgelsen, er visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer samt dele heraf af rustfrit stål med oprindelse i Indien, som i øjeblikket tariferes under KN-kode 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 og 7318 15 70.

2.2.   Samme vare

| (23) | Det blev konstateret, at den pågældende vare og den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Indien, og den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-producenterne, havde de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse varer er identiske i henhold til grundforordningens artikel 2, litra c). |
| --- | --- |

(23)

Det blev konstateret, at den pågældende vare og den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Indien, og den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-producenterne, havde de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse varer er identiske i henhold til grundforordningens artikel 2, litra c).

3.   SUBSIDIERING

3.1.   Indledning

| (24) | På grundlag af de oplysninger, der var indeholdt i klagen, og besvarelserne af Kommissionens spørgeskema, undersøgte Kommissionen følgende ordninger, som angiveligt indebærer, at der ydes subsidier:






  a) | Duty Entitlement Passbook Scheme (toldgodtgørelsesordning) |
| --- | --- | --- |

(24)

På grundlag af de oplysninger, der var indeholdt i klagen, og besvarelserne af Kommissionens spørgeskema, undersøgte Kommissionen følgende ordninger, som angiveligt indebærer, at der ydes subsidier:

a)

Duty Entitlement Passbook Scheme (toldgodtgørelsesordning)

| b) | Advance Authorisation Scheme (forhåndstilladelsesordning) |
| --- | --- |

b)

Advance Authorisation Scheme (forhåndstilladelsesordning)

| c) | Export Promotion Capital Goods Scheme (eksportfremmeordning for kapitalgoder) |
| --- | --- |

c)

Export Promotion Capital Goods Scheme (eksportfremmeordning for kapitalgoder)

| d) | Export Oriented Units Scheme (ordning for eksportorienterede virksomheder) |
| --- | --- |

d)

Export Oriented Units Scheme (ordning for eksportorienterede virksomheder)

| e) | Focus Product Scheme (»FPS-ordning«) |
| --- | --- |

e)

Focus Product Scheme (»FPS-ordning«)

| f) | »Export Credit Scheme« (eksportkreditordning) |
| --- | --- |

f)

»Export Credit Scheme« (eksportkreditordning)

| g) | Electricity Duty Exemption Scheme (EDE) (afgiftsfritagelsesordning for elektricitet). |
| --- | --- |

g)

Electricity Duty Exemption Scheme (EDE) (afgiftsfritagelsesordning for elektricitet).

| (25) | De nævnte ordninger a) til e) er baseret på Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992 (nr. 22 af 1992) (»loven om udenrigshandel«), der trådte i kraft den 7. august 1992. Ved loven om udenrigshandel bemyndiges GOI til at udstede bekendtgørelser vedrørende eksport- og importpolitikken. Disse bekendtgørelser opføres i »Foreign Trade Policy«-dokumenter, der udstedes af handelsministeriet hvert femte år og ajourføres regelmæssigt. Det »Foreign Trade Policy«-dokument, der er relevant for UP i forbindelse med denne undersøgelse, er FT-policy 09-14. Desuden fastlægger GOI også de procedurer, der styrer FT-policy 09-14 i »Handbook of Procedures, Volume I« (»Procedurehåndbogen I 09-14«). Procedurehåndbogen ajourføres også regelmæssigt. |
| --- | --- |

(25)

De nævnte ordninger a) til e) er baseret på Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992 (nr. 22 af 1992) (»loven om udenrigshandel«), der trådte i kraft den 7. august 1992. Ved loven om udenrigshandel bemyndiges GOI til at udstede bekendtgørelser vedrørende eksport- og importpolitikken. Disse bekendtgørelser opføres i »Foreign Trade Policy«-dokumenter, der udstedes af handelsministeriet hvert femte år og ajourføres regelmæssigt. Det »Foreign Trade Policy«-dokument, der er relevant for UP i forbindelse med denne undersøgelse, er FT-policy 09-14. Desuden fastlægger GOI også de procedurer, der styrer FT-policy 09-14 i »Handbook of Procedures, Volume I« (»Procedurehåndbogen I 09-14«). Procedurehåndbogen ajourføres også regelmæssigt.

| (26) | Den under punkt f) nævnte eksportkreditordning er baseret på section 21 og 35A i bankloven af 1949 (»Banking Regulation Act 1949«), der tillader Reserve Bank of India (»RBI«) at vejlede forretningsbanker på eksportkreditområdet. |
| --- | --- |

(26)

Den under punkt f) nævnte eksportkreditordning er baseret på section 21 og 35A i bankloven af 1949 (»Banking Regulation Act 1949«), der tillader Reserve Bank of India (»RBI«) at vejlede forretningsbanker på eksportkreditområdet.

| (27) | Den under punkt g) nævnte afgiftsfritagelsesordning for elektricitet er en del af »Package Scheme of Incentives of the Government of Maharashtra« (ordningen med tilskyndelsesforanstaltninger fra regeringen i Maharashtra), dokumentnummer PSI-1707/(CR-50)/IND-8, af 30. marts 2007. |
| --- | --- |

(27)

Den under punkt g) nævnte afgiftsfritagelsesordning for elektricitet er en del af »Package Scheme of Incentives of the Government of Maharashtra« (ordningen med tilskyndelsesforanstaltninger fra regeringen i Maharashtra), dokumentnummer PSI-1707/(CR-50)/IND-8, af 30. marts 2007.

3.2.   Duty Entitlement Passbook Scheme (»DEPBS«) (toldgodtgørelsesordning)

a)   Retsgrundlag

| (28) | Der findes en detaljeret beskrivelse af DEPBS i kapitel 4.3 i FT-policy 09-14 og i kapitel 4 i Procedurehåndbogen I 09-14. |
| --- | --- |

(28)

Der findes en detaljeret beskrivelse af DEPBS i kapitel 4.3 i FT-policy 09-14 og i kapitel 4 i Procedurehåndbogen I 09-14.

b)   Støtteberettigelse

| (29) | Alle producent-eksportører og forhandler-eksportører kan benytte denne ordning. |
| --- | --- |

(29)

Alle producent-eksportører og forhandler-eksportører kan benytte denne ordning.

c)   Praktisk gennemførelse af DEPBS

| (30) | En eksportør kan anmode om kreditter, der er udstedt under DEPBS, og som beregnes som en procentdel af værdien af de varer, der eksporteres under denne ordning. De indiske myndigheder har fastsat sådanne DEPBS-satser for de fleste varer, herunder den pågældende vare. De fastsættes på grundlag af Standard Input/Output-normer (»SION-normer«) under hensyntagen til et formodet indhold af importerede råmaterialer i eksportvaren og tolden på disse formodede importerede råmaterialer, uanset om der rent faktisk er betalt importafgift eller ej. |
| --- | --- |

(30)

En eksportør kan anmode om kreditter, der er udstedt under DEPBS, og som beregnes som en procentdel af værdien af de varer, der eksporteres under denne ordning. De indiske myndigheder har fastsat sådanne DEPBS-satser for de fleste varer, herunder den pågældende vare. De fastsættes på grundlag af Standard Input/Output-normer (»SION-normer«) under hensyntagen til et formodet indhold af importerede råmaterialer i eksportvaren og tolden på disse formodede importerede råmaterialer, uanset om der rent faktisk er betalt importafgift eller ej.

| (31) | For at være berettiget til fordelene under denne ordning skal en virksomhed foretage eksport. På tidspunktet for eksporttransaktionen skal eksportøren udfærdige en erklæring til de indiske myndigheder, hvoraf det fremgår, at eksporten finder sted i henhold til DEPBS-ordningen. For at varerne kan blive eksporteret, udsteder de indiske toldmyndigheder et eksportforsendelsesdokument under forsendelsesproceduren. Af dette dokument fremgår bl.a. størrelsen af den DEPBS-kredit, der vil blive indrømmet for den pågældende eksporttransaktion. Eksportøren kender på dette tidspunkt den fordel, den pågældende vil opnå. Når først toldmyndighederne har udstedt et eksportforsendelsesdokument, har GOI ingen beføjelser med hensyn til indrømmelse af en kredit, der er udstedt under DEPBS. |
| --- | --- |

(31)

For at være berettiget til fordelene under denne ordning skal en virksomhed foretage eksport. På tidspunktet for eksporttransaktionen skal eksportøren udfærdige en erklæring til de indiske myndigheder, hvoraf det fremgår, at eksporten finder sted i henhold til DEPBS-ordningen. For at varerne kan blive eksporteret, udsteder de indiske toldmyndigheder et eksportforsendelsesdokument under forsendelsesproceduren. Af dette dokument fremgår bl.a. størrelsen af den DEPBS-kredit, der vil blive indrømmet for den pågældende eksporttransaktion. Eksportøren kender på dette tidspunkt den fordel, den pågældende vil opnå. Når først toldmyndighederne har udstedt et eksportforsendelsesdokument, har GOI ingen beføjelser med hensyn til indrømmelse af en kredit, der er udstedt under DEPBS.

| (32) | Det konstateredes, at efter opfyldelsen af eksportforpligtelsen kan kreditter, der er udstedt under DEPBS, bogføres som indtægter i regnskaberne på et periodiseringsgrundlag, hvilket er i overensstemmelse med indiske regnskabsstandarder. Sådanne kreditter kan benyttes til at betale told på senere import af enhver vare, undtagen kapitalgoder og varer, som er underlagt importrestriktioner. Varer, der er importeret ved anvendelse af sådanne kreditter, kan sælges på hjemmemarkedet (og pålægges omsætningsafgift) eller anvendes på anden måde. Kreditter, der er udstedt under DEPBS, er frit omsættelige og gyldige i en periode på 24 måneder fra udstedelsesdatoen. |
| --- | --- |

(32)

Det konstateredes, at efter opfyldelsen af eksportforpligtelsen kan kreditter, der er udstedt under DEPBS, bogføres som indtægter i regnskaberne på et periodiseringsgrundlag, hvilket er i overensstemmelse med indiske regnskabsstandarder. Sådanne kreditter kan benyttes til at betale told på senere import af enhver vare, undtagen kapitalgoder og varer, som er underlagt importrestriktioner. Varer, der er importeret ved anvendelse af sådanne kreditter, kan sælges på hjemmemarkedet (og pålægges omsætningsafgift) eller anvendes på anden måde. Kreditter, der er udstedt under DEPBS, er frit omsættelige og gyldige i en periode på 24 måneder fra udstedelsesdatoen.

| (33) | Ansøgninger om kreditter, der er udstedt under DEPBS, indsendes elektronisk og kan omfatte en ubegrænset mængde eksporttransaktioner. I realiteten findes der ingen faste frister for kreditter, der er udstedt under DEPBS. Det elektroniske system, der anvendes til forvaltning af DEPBS, udelukker ikke automatisk eksporttransaktioner, der foretages efter de frister, der er nævnt i kapitel 4.47 i Procedurehåndbogen I 09-14. Endvidere - som anført i kapitel 9.3 i Procedurehåndbogen I 04-09 - kan ansøgninger, der blev modtaget efter udløbet af fristerne for indsendelse, altid tages i betragtning ved pålæggelse af en mindre bøde. |
| --- | --- |

(33)

Ansøgninger om kreditter, der er udstedt under DEPBS, indsendes elektronisk og kan omfatte en ubegrænset mængde eksporttransaktioner. I realiteten findes der ingen faste frister for kreditter, der er udstedt under DEPBS. Det elektroniske system, der anvendes til forvaltning af DEPBS, udelukker ikke automatisk eksporttransaktioner, der foretages efter de frister, der er nævnt i kapitel 4.47 i Procedurehåndbogen I 09-14. Endvidere - som anført i kapitel 9.3 i Procedurehåndbogen I 04-09 - kan ansøgninger, der blev modtaget efter udløbet af fristerne for indsendelse, altid tages i betragtning ved pålæggelse af en mindre bøde.

| (34) | Det blev konstateret, at to virksomheder i stikprøven, nemlig Agarwal Fastners Pvt. Ltd. og Raajratna Ventures Ltd., anvendte denne ordning i UP. |
| --- | --- |

(34)

Det blev konstateret, at to virksomheder i stikprøven, nemlig Agarwal Fastners Pvt. Ltd. og Raajratna Ventures Ltd., anvendte denne ordning i UP.

d)   Konklusioner vedrørende DEPBS

| (35) | Med DEPBS ydes der subsidier i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. En kredit, der er udstedt under DEPBS, er et finansielt bidrag fra GOI, da kreditten senere vil blive benyttet til at udligne importafgifter og dermed reducere de toldindtægter, som den indiske stat ellers ville have fået. Desuden medfører kreditten under DEPBS en fordel for eksportøren, da virksomhedens likviditet forbedres. |
| --- | --- |

(35)

Med DEPBS ydes der subsidier i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. En kredit, der er udstedt under DEPBS, er et finansielt bidrag fra GOI, da kreditten senere vil blive benyttet til at udligne importafgifter og dermed reducere de toldindtægter, som den indiske stat ellers ville have fået. Desuden medfører kreditten under DEPBS en fordel for eksportøren, da virksomhedens likviditet forbedres.

| (36) | Endvidere er DEPBS retligt betinget af eksportresultater, og ordningen anses derfor for specifik og udligningsberettiget, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, litra a), første afsnit. |
| --- | --- |

(36)

Endvidere er DEPBS retligt betinget af eksportresultater, og ordningen anses derfor for specifik og udligningsberettiget, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, litra a), første afsnit.

| (37) | Ordningen kan desuden ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), idet den ikke overholder de regler, der er fastsat i grundforordningens bilag I, punkt i), bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse). En eksportør er ikke forpligtet til rent faktisk at forbruge de toldfrit importerede varer i produktionsprocessen, og kreditbeløbet beregnes ikke i forhold til de faktisk anvendte råmaterialer. Desuden findes der ingen ordning eller procedure, der skal fastslå, hvilke råmaterialer der forbruges ved fremstillingen af den eksporterede vare, eller om der har været tale om betaling af for høje importafgifter, jf. grundforordningens bilag I, punkt i), og bilag II og III. Endelig er en eksportør berettiget til fordelene ved DEPBS, uanset om den pågældende overhovedet importerer råmaterialer. For at opnå fordelen er det tilstrækkeligt for en eksportør blot at eksportere varer uden at påvise import af noget råmateriale. Selv eksportører, der køber alle deres råmaterialer lokalt og ikke importerer varer, der kan benyttes som råmaterialer, er således stadig berettiget til fordelene ved DEPBS. |
| --- | --- |

(37)

Ordningen kan desuden ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), idet den ikke overholder de regler, der er fastsat i grundforordningens bilag I, punkt i), bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse). En eksportør er ikke forpligtet til rent faktisk at forbruge de toldfrit importerede varer i produktionsprocessen, og kreditbeløbet beregnes ikke i forhold til de faktisk anvendte råmaterialer. Desuden findes der ingen ordning eller procedure, der skal fastslå, hvilke råmaterialer der forbruges ved fremstillingen af den eksporterede vare, eller om der har været tale om betaling af for høje importafgifter, jf. grundforordningens bilag I, punkt i), og bilag II og III. Endelig er en eksportør berettiget til fordelene ved DEPBS, uanset om den pågældende overhovedet importerer råmaterialer. For at opnå fordelen er det tilstrækkeligt for en eksportør blot at eksportere varer uden at påvise import af noget råmateriale. Selv eksportører, der køber alle deres råmaterialer lokalt og ikke importerer varer, der kan benyttes som råmaterialer, er således stadig berettiget til fordelene ved DEPBS.

e)   Beregning af subsidiebeløbet

| (38) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 2, og artikel 5 blev det udligningsberettigede subsidiebeløb beregnet og udtrykt ved den fordel, som det konstateredes, at modtageren havde opnået i UP. I denne forbindelse konstateredes det, at modtageren opnår fordelen på det tidspunkt, hvor der foretages en eksporttransaktion i henhold til denne ordning. På dette tidspunkt er det sandsynligt, at GOI giver afkald på tolden, hvilket udgør et finansielt bidrag, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Når først toldmyndighederne har udstedt et eksportforsendelsesdokument, der bl.a. viser størrelsen af den kredit, der er udstedt under DEPBS, som ydes for den pågældende eksporttransaktion, har GOI ingen beføjelser med hensyn til at indrømme subsidiet. I betragtning af ovenstående anses det for passende at betragte fordelen ved DEPBS-ordningen som summen af de kreditter, der er opnået for alle eksporttransaktioner, der har fundet sted i henhold til denne ordning i UP. |
| --- | --- |

(38)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 2, og artikel 5 blev det udligningsberettigede subsidiebeløb beregnet og udtrykt ved den fordel, som det konstateredes, at modtageren havde opnået i UP. I denne forbindelse konstateredes det, at modtageren opnår fordelen på det tidspunkt, hvor der foretages en eksporttransaktion i henhold til denne ordning. På dette tidspunkt er det sandsynligt, at GOI giver afkald på tolden, hvilket udgør et finansielt bidrag, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Når først toldmyndighederne har udstedt et eksportforsendelsesdokument, der bl.a. viser størrelsen af den kredit, der er udstedt under DEPBS, som ydes for den pågældende eksporttransaktion, har GOI ingen beføjelser med hensyn til at indrømme subsidiet. I betragtning af ovenstående anses det for passende at betragte fordelen ved DEPBS-ordningen som summen af de kreditter, der er opnået for alle eksporttransaktioner, der har fundet sted i henhold til denne ordning i UP.

| (39) | Når der blev fremsat berettigede krav herom, blev gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, fratrukket kreditterne for at nå frem til subsidiebeløbet som tæller, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a). Dette subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning i UP som nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder. |
| --- | --- |

(39)

Når der blev fremsat berettigede krav herom, blev gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, fratrukket kreditterne for at nå frem til subsidiebeløbet som tæller, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a). Dette subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning i UP som nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder.

| (40) | Den subsidiesats, der blev fastsat for de pågældende virksomheder i forbindelse med denne ordning i UP, var på mellem 4,70 % og 6,53 %. |
| --- | --- |

(40)

Den subsidiesats, der blev fastsat for de pågældende virksomheder i forbindelse med denne ordning i UP, var på mellem 4,70 % og 6,53 %.

3.3.   Advance Authorisation Scheme (»AAS«) (forhåndstilladelsesordningen)

a)   Retsgrundlag

| (41) | AAS er beskrevet detaljeret i FT-policy 2009-2014, paragraf 4.1.3 til 4.1.14, og i kapitel 4.1 til 4.30A i Procedurehåndbogen I 09-14. |
| --- | --- |

(41)

AAS er beskrevet detaljeret i FT-policy 2009-2014, paragraf 4.1.3 til 4.1.14, og i kapitel 4.1 til 4.30A i Procedurehåndbogen I 09-14.

b)   Støtteberettigelse

| (42) | AAS består af seks underordninger, der er nærmere beskrevet i betragtning 43. Disse underordninger er bl.a. forskellige med hensyn til støtteberettigelse. Producent-eksportører og forhandler-eksportører, der er »forbundet« med støtteproducenter, er berettiget til støtte under AAS-ordningerne for fysisk eksport og årligt behov. Producent-eksportører, der leverer til den endelige eksportør, er støtteberettiget under AAS-ordningen for mellemleverancer. Hovedleverandører, der leverer til kategorier »ligestillet med eksport«, jf. punkt 8.2 i FT-policy 2009-2014, såsom leverandører til eksportorienterede virksomheder (»EOU«), er berettigede til AAS-underordningen for transaktioner ligestillet med eksport. Endelig er mellemleverandører til producent-eksportører berettiget til fordele i forbindelse med transaktioner ligestillet med eksport i henhold til underordningerne for »ARO« (Advance Release Order - attester til forudgående frigivelse) og løbende indenlandsk remburs. |
| --- | --- |

(42)

AAS består af seks underordninger, der er nærmere beskrevet i betragtning 43. Disse underordninger er bl.a. forskellige med hensyn til støtteberettigelse. Producent-eksportører og forhandler-eksportører, der er »forbundet« med støtteproducenter, er berettiget til støtte under AAS-ordningerne for fysisk eksport og årligt behov. Producent-eksportører, der leverer til den endelige eksportør, er støtteberettiget under AAS-ordningen for mellemleverancer. Hovedleverandører, der leverer til kategorier »ligestillet med eksport«, jf. punkt 8.2 i FT-policy 2009-2014, såsom leverandører til eksportorienterede virksomheder (»EOU«), er berettigede til AAS-underordningen for transaktioner ligestillet med eksport. Endelig er mellemleverandører til producent-eksportører berettiget til fordele i forbindelse med transaktioner ligestillet med eksport i henhold til underordningerne for »ARO« (Advance Release Order - attester til forudgående frigivelse) og løbende indenlandsk remburs.

c)   Praktisk gennemførelse

| (43) | Der kan udstedes AAS for:
  i)   Fysisk eksport: Dette er den vigtigste underordning. Den gør det muligt toldfrit at importere råmaterialer til fremstilling af en specifik færdig eksportvare. »Fysisk« betyder i denne forbindelse, at eksportvaren skal forlade indisk område. Tilladelsen til import og forpligtelsen til eksport (herunder eksportvarens type) er specificeret i licensen.
  ii)   Årligt behov: En sådan tilladelse er ikke knyttet til en bestemt eksportvare, men til en bredere varegruppe (f.eks. kemiske og dermed forbundne varer). Licensindehaveren kan — op til en bestemt værditærskel, der fastsættes ud fra tidligere eksportresultater — toldfrit importere ethvert råmateriale, der skal benyttes til fremstilling af enhver vare, der henhører under en sådan varegruppe. Licensindehaveren kan vælge at eksportere enhver færdig vare i varegruppen, hvor sådanne toldfri materialer er anvendt.
  iii)   Mellemleverancer: Denne underordning omfatter tilfælde, hvor to producenter har til hensigt at fremstille en enkelt eksportvare og stå for hver sin del af produktionsprocessen. Den producent-eksportør, der fremstiller mellemproduktet, kan toldfrit importere råmaterialer og i den forbindelse opnå forhåndstilladelse for mellemleverancer. Den endelige eksportør færdiggør produktionen og er forpligtet til at eksportere den færdige vare.
  iv)   Transaktioner ligestillet med eksport: Denne underordning gør det muligt for en hovedleverandør toldfrit at importere råmaterialer, som er nødvendige for fremstillingen af varer, der skal sælges som »transaktioner ligestillet med eksport« til de kundekategorier, der er anført i punkt 8.2. i FT policy 09-14. Ifølge GOI forstås der ved transaktioner ligestillet med eksport transaktioner, hvor de leverede varer ikke forlader landet. En række kategorier af leverancer anses for at være transaktioner ligestillet med eksport, forudsat at varerne er fremstillet i Indien, f.eks. leverancer af varer til en eksportorienteret virksomhed eller til en virksomhed i et særligt økonomisk område.
  v)   Attester til forudgående frigivelse (»Advance Release Order« eller »ARO«): En AAS-licensindehaver, der ønsker at købe råmaterialerne hos indenlandske kilder i stedet for at importere dem direkte, kan vælge at købe dem ved anvendelse af ARO. I sådanne tilfælde godkendes AAS-licenserne som ARO og påtegnes til den indenlandske leverandør ved levering af de derpå anførte varer. Påtegnelsen af ARO giver den indenlandske leverandør ret til de fordele, der indrømmes transaktioner ligestillet med eksport, jf. punkt 8.3 i FT-policy 09-14 (dvs. AAS for mellemleverancer/transaktioner ligestillet med eksport, eksportrestitution og tilbagebetaling af endelige punktafgifter). Ved ARO-mekanismen ydes der refusion af skatter og afgifter til leverandøren, i stedet for at disse beløb refunderes til den endelige eksportør i form af toldgodtgørelse eller -refusion. Skatter og afgifter kan refunderes for både lokale og importerede råmaterialer.
  vi)   Løbende indenlandsk remburs: Denne underordning dækker indenlandske leverancer til en AAS-licensindehaver. Denne kan henvende sig til en bank for at åbne en indenlandsk remburs til fordel for en indenlandsk leverandør. Banken validerer tilladelsen til direkte import for den værdi og de varemængder, der købes i landet i stedet for at blive importeret. Den indenlandske leverandør vil være berettiget til de fordele, der indrømmes transaktioner ligestillet med eksport, jf. punkt 8.3 i FT-policy 09-14 (dvs. AAS for mellemleverancer/transaktioner ligestillet med eksport, eksportrestitution og tilbagebetaling af endelige punktafgifter). |
| --- | --- |

(43)

Der kan udstedes AAS for:

i)   Fysisk eksport: Dette er den vigtigste underordning. Den gør det muligt toldfrit at importere råmaterialer til fremstilling af en specifik færdig eksportvare. »Fysisk« betyder i denne forbindelse, at eksportvaren skal forlade indisk område. Tilladelsen til import og forpligtelsen til eksport (herunder eksportvarens type) er specificeret i licensen.

ii)   Årligt behov: En sådan tilladelse er ikke knyttet til en bestemt eksportvare, men til en bredere varegruppe (f.eks. kemiske og dermed forbundne varer). Licensindehaveren kan — op til en bestemt værditærskel, der fastsættes ud fra tidligere eksportresultater — toldfrit importere ethvert råmateriale, der skal benyttes til fremstilling af enhver vare, der henhører under en sådan varegruppe. Licensindehaveren kan vælge at eksportere enhver færdig vare i varegruppen, hvor sådanne toldfri materialer er anvendt.

iii)   Mellemleverancer: Denne underordning omfatter tilfælde, hvor to producenter har til hensigt at fremstille en enkelt eksportvare og stå for hver sin del af produktionsprocessen. Den producent-eksportør, der fremstiller mellemproduktet, kan toldfrit importere råmaterialer og i den forbindelse opnå forhåndstilladelse for mellemleverancer. Den endelige eksportør færdiggør produktionen og er forpligtet til at eksportere den færdige vare.

iv)   Transaktioner ligestillet med eksport: Denne underordning gør det muligt for en hovedleverandør toldfrit at importere råmaterialer, som er nødvendige for fremstillingen af varer, der skal sælges som »transaktioner ligestillet med eksport« til de kundekategorier, der er anført i punkt 8.2. i FT policy 09-14. Ifølge GOI forstås der ved transaktioner ligestillet med eksport transaktioner, hvor de leverede varer ikke forlader landet. En række kategorier af leverancer anses for at være transaktioner ligestillet med eksport, forudsat at varerne er fremstillet i Indien, f.eks. leverancer af varer til en eksportorienteret virksomhed eller til en virksomhed i et særligt økonomisk område.

v)   Attester til forudgående frigivelse (»Advance Release Order« eller »ARO«): En AAS-licensindehaver, der ønsker at købe råmaterialerne hos indenlandske kilder i stedet for at importere dem direkte, kan vælge at købe dem ved anvendelse af ARO. I sådanne tilfælde godkendes AAS-licenserne som ARO og påtegnes til den indenlandske leverandør ved levering af de derpå anførte varer. Påtegnelsen af ARO giver den indenlandske leverandør ret til de fordele, der indrømmes transaktioner ligestillet med eksport, jf. punkt 8.3 i FT-policy 09-14 (dvs. AAS for mellemleverancer/transaktioner ligestillet med eksport, eksportrestitution og tilbagebetaling af endelige punktafgifter). Ved ARO-mekanismen ydes der refusion af skatter og afgifter til leverandøren, i stedet for at disse beløb refunderes til den endelige eksportør i form af toldgodtgørelse eller -refusion. Skatter og afgifter kan refunderes for både lokale og importerede råmaterialer.

vi)   Løbende indenlandsk remburs: Denne underordning dækker indenlandske leverancer til en AAS-licensindehaver. Denne kan henvende sig til en bank for at åbne en indenlandsk remburs til fordel for en indenlandsk leverandør. Banken validerer tilladelsen til direkte import for den værdi og de varemængder, der købes i landet i stedet for at blive importeret. Den indenlandske leverandør vil være berettiget til de fordele, der indrømmes transaktioner ligestillet med eksport, jf. punkt 8.3 i FT-policy 09-14 (dvs. AAS for mellemleverancer/transaktioner ligestillet med eksport, eksportrestitution og tilbagebetaling af endelige punktafgifter).

| (44) | En virksomhed i stikprøven modtog indrømmelser under AAS-ordningen i forbindelse med den pågældende vare i UP. Denne virksomhed gjorde brug af én underordning, nemlig AAS for fysisk eksport. Det er derfor ikke nødvendigt at undersøge, om de resterende uudnyttede underordninger er udligningsberettigede. |
| --- | --- |

(44)

En virksomhed i stikprøven modtog indrømmelser under AAS-ordningen i forbindelse med den pågældende vare i UP. Denne virksomhed gjorde brug af én underordning, nemlig AAS for fysisk eksport. Det er derfor ikke nødvendigt at undersøge, om de resterende uudnyttede underordninger er udligningsberettigede.

| (45) | Af hensyn til de indiske myndigheders kontrol er AAS-licensindehaveren retligt forpligtet til at føre et korrekt og behørigt regnskab over forbrug og anvendelse af toldfrit importerede varer eller varer købt på hjemmemarkedet i et nærmere angivet format (kapitel 4.26 og 4.30 i Procedurehåndbogen I 09-14 samt bilag 23), dvs. en fortegnelse over det faktiske forbrug. Denne fortegnelse skal revideres af en ekstern statsautoriseret revisor, som udsteder en attest om, at den foreskrevne fortegnelse og de relevante bogføringer er undersøgt, og at de oplysninger, der er afgivet i henhold til tillæg 23, er sande og korrekte i enhver henseende. |
| --- | --- |

(45)

Af hensyn til de indiske myndigheders kontrol er AAS-licensindehaveren retligt forpligtet til at føre et korrekt og behørigt regnskab over forbrug og anvendelse af toldfrit importerede varer eller varer købt på hjemmemarkedet i et nærmere angivet format (kapitel 4.26 og 4.30 i Procedurehåndbogen I 09-14 samt bilag 23), dvs. en fortegnelse over det faktiske forbrug. Denne fortegnelse skal revideres af en ekstern statsautoriseret revisor, som udsteder en attest om, at den foreskrevne fortegnelse og de relevante bogføringer er undersøgt, og at de oplysninger, der er afgivet i henhold til tillæg 23, er sande og korrekte i enhver henseende.

| (46) | For så vidt angår den underordning, som den pågældende virksomhed anvendte i UP, dvs. fysisk eksport, fastsætter GOI den mængde og værdi, som importtilladelsen og eksportforpligtelsen vedrører, og dette fremgår af tilladelsen. Desuden skal de tilsvarende transaktioner anføres på tilladelsen af statens embedsmænd på import- og eksporttidspunktet. Den mængde import, der er tilladt i henhold til AAS-ordningen, fastsættes af GOI på grundlag af såkaldte standard input/output-normer (»SION-normer«), som findes for de fleste varer, herunder den pågældende vare. Importerede råmaterialer kan ikke afhændes og skal anvendes til at fremstille den færdige eksportvare. Eksportforpligtelsen skal opfyldes inden for en fastsat frist efter udstedelsen af licensen (24 måneder med mulighed for to forlængelser på hver 6 måneder). |
| --- | --- |

(46)

For så vidt angår den underordning, som den pågældende virksomhed anvendte i UP, dvs. fysisk eksport, fastsætter GOI den mængde og værdi, som importtilladelsen og eksportforpligtelsen vedrører, og dette fremgår af tilladelsen. Desuden skal de tilsvarende transaktioner anføres på tilladelsen af statens embedsmænd på import- og eksporttidspunktet. Den mængde import, der er tilladt i henhold til AAS-ordningen, fastsættes af GOI på grundlag af såkaldte standard input/output-normer (»SION-normer«), som findes for de fleste varer, herunder den pågældende vare. Importerede råmaterialer kan ikke afhændes og skal anvendes til at fremstille den færdige eksportvare. Eksportforpligtelsen skal opfyldes inden for en fastsat frist efter udstedelsen af licensen (24 måneder med mulighed for to forlængelser på hver 6 måneder).

| (47) | I undersøgelsen blev det også fastslået, at kravene til kontrol, som de indiske myndigheder har anført, enten ikke blev opfyldt eller endnu ikke var blevet afprøvet i praksis. |
| --- | --- |

(47)

I undersøgelsen blev det også fastslået, at kravene til kontrol, som de indiske myndigheder har anført, enten ikke blev opfyldt eller endnu ikke var blevet afprøvet i praksis.

| (48) | Den virksomhed, der anvendte den samme ordning, førte en fortegnelse over produktion og forbrug. Tillæg 23 var ikke ordentligt udfyldt og kunne derfor ikke anses for at være en fortegnelse over det faktiske forbrug, som foreskrevet i kapitel 4.26 og 4.30 i Procedurehåndbogen I 09-14. En fortegnelse over det faktiske forbrug for UP forelå ikke, og det var derfor ikke muligt at kontrollere bl.a. regnskabet over forbruget for at afgøre, hvilke råmaterialer der var blevet anvendt i produktionen af den eksporterede vare og i hvilke mængder, som anført i kopien af tillæg 23. Hvad angår kravene til kontrol, jf. betragtning 45, førte virksomheden ingen regnskab med, hvordan denne certificering fandt sted. Der forelå ingen revisionsplan eller dokumentation for den udførte revision (f.eks. en revisionsrapport), ingen optegnelser over den anvendte metode og de specifikke krav i forbindelse med en så omhyggelig gennemgang, der kræver detaljeret teknisk viden om produktionsprocesser. Eventuelle for store eftergivne afgiftsbeløb, som virksomheden måtte have haft, og som er indberettet i tillæg 23, indeholdt ingen oplysninger om relevante myndigheders intervention eller kontrol. Kort sagt blev det konkluderet, at den undersøgte eksportør ikke var i stand til at påvise, at de relevante betingelser i FT-policy 09-14 var blevet opfyldt. |
| --- | --- |

(48)

Den virksomhed, der anvendte den samme ordning, førte en fortegnelse over produktion og forbrug. Tillæg 23 var ikke ordentligt udfyldt og kunne derfor ikke anses for at være en fortegnelse over det faktiske forbrug, som foreskrevet i kapitel 4.26 og 4.30 i Procedurehåndbogen I 09-14. En fortegnelse over det faktiske forbrug for UP forelå ikke, og det var derfor ikke muligt at kontrollere bl.a. regnskabet over forbruget for at afgøre, hvilke råmaterialer der var blevet anvendt i produktionen af den eksporterede vare og i hvilke mængder, som anført i kopien af tillæg 23. Hvad angår kravene til kontrol, jf. betragtning 45, førte virksomheden ingen regnskab med, hvordan denne certificering fandt sted. Der forelå ingen revisionsplan eller dokumentation for den udførte revision (f.eks. en revisionsrapport), ingen optegnelser over den anvendte metode og de specifikke krav i forbindelse med en så omhyggelig gennemgang, der kræver detaljeret teknisk viden om produktionsprocesser. Eventuelle for store eftergivne afgiftsbeløb, som virksomheden måtte have haft, og som er indberettet i tillæg 23, indeholdt ingen oplysninger om relevante myndigheders intervention eller kontrol. Kort sagt blev det konkluderet, at den undersøgte eksportør ikke var i stand til at påvise, at de relevante betingelser i FT-policy 09-14 var blevet opfyldt.

d)   Konklusion vedrørende AAS

| (49) | Fritagelsen for importafgifter er et subsidie i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2, da den udgør et finansielt bidrag fra GOI, der har medført en fordel for den undersøgte eksportør. |
| --- | --- |

(49)

Fritagelsen for importafgifter er et subsidie i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2, da den udgør et finansielt bidrag fra GOI, der har medført en fordel for den undersøgte eksportør.

| (50) | Desuden er subsidierne i forbindelse med AAS-ordningen for fysisk eksport helt klart retligt betinget af eksportresultater og anses derfor for at være specifikke og udligningsberettigede, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, litra a), første afsnit. Uden en eksportforpligtelse kan en virksomhed ikke opnå fordele i henhold til denne ordning. |
| --- | --- |

(50)

Desuden er subsidierne i forbindelse med AAS-ordningen for fysisk eksport helt klart retligt betinget af eksportresultater og anses derfor for at være specifikke og udligningsberettigede, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, litra a), første afsnit. Uden en eksportforpligtelse kan en virksomhed ikke opnå fordele i henhold til denne ordning.

| (51) | Den underordning, der blev benyttet i den aktuelle sag, kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Den overholder ikke reglerne i grundforordningens bilag I, punkt i), bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse). GOI anvendte ikke en verifikationsordning eller –procedure til effektivt at bekræfte, hvorvidt der blev brugt råmaterialer ved fremstillingen af den eksporterede vare og i hvilke mængder (grundforordningens bilag II, del II, punkt 4), samt for substitutionsgodtgørelsesordningers vedkommende grundforordningens bilag III, del II, punkt 2). Endvidere var SION-normerne for den pågældende vare ikke tilstrækkeligt præcise, og de kan ikke i sig selv anses for at være et system til verifikation af det faktiske forbrug, fordi disse standardnormer er udformet således, at GOI ikke med tilstrækkelig præcision kan kontrollere, hvilke mængder råmaterialer der er forbrugt i produktionen til eksport. De indiske myndigheder foretog desuden heller ikke nogen yderligere undersøgelse på grundlag af de faktisk involverede råmaterialer, selv om det normalt er nødvendigt, når der ikke findes en effektiv kontrolordning (grundforordningens bilag II, del II, punkt 5, og bilag III, del II, punkt 3). |
| --- | --- |

(51)

Den underordning, der blev benyttet i den aktuelle sag, kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Den overholder ikke reglerne i grundforordningens bilag I, punkt i), bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse). GOI anvendte ikke en verifikationsordning eller –procedure til effektivt at bekræfte, hvorvidt der blev brugt råmaterialer ved fremstillingen af den eksporterede vare og i hvilke mængder (grundforordningens bilag II, del II, punkt 4), samt for substitutionsgodtgørelsesordningers vedkommende grundforordningens bilag III, del II, punkt 2). Endvidere var SION-normerne for den pågældende vare ikke tilstrækkeligt præcise, og de kan ikke i sig selv anses for at være et system til verifikation af det faktiske forbrug, fordi disse standardnormer er udformet således, at GOI ikke med tilstrækkelig præcision kan kontrollere, hvilke mængder råmaterialer der er forbrugt i produktionen til eksport. De indiske myndigheder foretog desuden heller ikke nogen yderligere undersøgelse på grundlag af de faktisk involverede råmaterialer, selv om det normalt er nødvendigt, når der ikke findes en effektiv kontrolordning (grundforordningens bilag II, del II, punkt 5, og bilag III, del II, punkt 3).

| (52) | Denne underordning er derfor udligningsberettiget. |
| --- | --- |

(52)

Denne underordning er derfor udligningsberettiget.

e)   Beregning af subsidiebeløbet

| (53) | Da der ikke er tale om tilladte toldgodtgørelsesordninger eller substitutionsgodtgørelsesordninger, er den udligningsberettigede fordel eftergivelsen af den samlede importafgift, der normalt skal betales ved import af råmaterialer. I denne henseende skal det bemærkes, at det ikke er fastsat i grundforordningen, at kun eftergivelse af for store afgiftsbeløb kan udlignes. Ifølge grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og dens bilag I, punkt i), kan der kun foretages udligning af for store eftergivne afgiftsbeløb, hvis betingelserne i grundforordningens bilag II og III er opfyldt. Disse betingelser var imidlertid ikke opfyldt i dette tilfælde. Hvis det konstateres, at der ikke findes en passende kontrolprocedure, finder ovennævnte undtagelse for godtgørelsesordninger således ikke anvendelse, og i stedet anvendes den normale regel om, at det er de ubetalte afgiftsindtægter, der er givet afkald på, som skal udlignes, og ikke de beløb, som angiveligt er eftergivet for meget. Som det fremgår af grundforordningens bilag II, del II, og bilag III, del II, påhviler det ikke undersøgelsesmyndigheden at beregne sådanne eftergivelser af for store afgiftsbeløb. Tværtimod skal den undersøgende myndighed ifølge grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), kun fastslå, om der foreligger tilstrækkelige beviser til at tilbagevise, at den kontrolordning, der angiveligt findes, er hensigtsmæssig. |
| --- | --- |

(53)

Da der ikke er tale om tilladte toldgodtgørelsesordninger eller substitutionsgodtgørelsesordninger, er den udligningsberettigede fordel eftergivelsen af den samlede importafgift, der normalt skal betales ved import af råmaterialer. I denne henseende skal det bemærkes, at det ikke er fastsat i grundforordningen, at kun eftergivelse af for store afgiftsbeløb kan udlignes. Ifølge grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og dens bilag I, punkt i), kan der kun foretages udligning af for store eftergivne afgiftsbeløb, hvis betingelserne i grundforordningens bilag II og III er opfyldt. Disse betingelser var imidlertid ikke opfyldt i dette tilfælde. Hvis det konstateres, at der ikke findes en passende kontrolprocedure, finder ovennævnte undtagelse for godtgørelsesordninger således ikke anvendelse, og i stedet anvendes den normale regel om, at det er de ubetalte afgiftsindtægter, der er givet afkald på, som skal udlignes, og ikke de beløb, som angiveligt er eftergivet for meget. Som det fremgår af grundforordningens bilag II, del II, og bilag III, del II, påhviler det ikke undersøgelsesmyndigheden at beregne sådanne eftergivelser af for store afgiftsbeløb. Tværtimod skal den undersøgende myndighed ifølge grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), kun fastslå, om der foreligger tilstrækkelige beviser til at tilbagevise, at den kontrolordning, der angiveligt findes, er hensigtsmæssig.

| (54) | Subsidiebeløbet for den virksomhed, der benyttede AAS, blev beregnet på grundlag af de importafgifter, som der var givet afkald på (basistold og særlig tillægstold) for de materialer, der var importeret i henhold til underordningen i UP (tæller). I overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a), blev de gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, fratrukket subsidiebeløbet, når der blev fremsat berettigede krav herom. Dette subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over eksportomsætningen for den pågældende vare i undersøgelsesperioden som nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder. |
| --- | --- |

(54)

Subsidiebeløbet for den virksomhed, der benyttede AAS, blev beregnet på grundlag af de importafgifter, som der var givet afkald på (basistold og særlig tillægstold) for de materialer, der var importeret i henhold til underordningen i UP (tæller). I overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a), blev de gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, fratrukket subsidiebeløbet, når der blev fremsat berettigede krav herom. Dette subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over eksportomsætningen for den pågældende vare i undersøgelsesperioden som nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder.

| (55) | Den subsidiesats, der blev fastsat for virksomheden i forbindelse med denne ordning i UP, var på 2,94 %. |
| --- | --- |

(55)

Den subsidiesats, der blev fastsat for virksomheden i forbindelse med denne ordning i UP, var på 2,94 %.

3.4.   Export Promotion Capital Goods Scheme (»EPCGS«) (eksportfremmeordning for kapitalgoder)

a)   Retsgrundlag

| (56) | Der findes en detaljeret beskrivelse af EPCGS-ordningen i kapitel 5 i FT-policy 09-14 og i kapitel 5 i Procedurehåndbogen I 09-14. |
| --- | --- |

(56)

Der findes en detaljeret beskrivelse af EPCGS-ordningen i kapitel 5 i FT-policy 09-14 og i kapitel 5 i Procedurehåndbogen I 09-14.

b)   Støtteberettigelse

| (57) | Denne ordning kan benyttes af producent-eksportører, forhandler-eksportører, der er »forbundet med« støtteproducenter og leverandører af tjenesteydelser. |
| --- | --- |

(57)

Denne ordning kan benyttes af producent-eksportører, forhandler-eksportører, der er »forbundet med« støtteproducenter og leverandører af tjenesteydelser.

c)   Praktisk gennemførelse

| (58) | Med forbehold af en eksportforpligtelse har en virksomhed lov til at importere (nye og brugte) kapitalgoder til nedsat told. Med henblik herpå udsteder GOI efter anmodning og betaling af et gebyr en EPCGS-licens. Ordningen giver mulighed for en reduceret importtoldsats på 5 % på alle kapitalgoder, der indføres under ordningen. For at opfylde eksportforpligtelsen skal de importerede kapitalgoder anvendes til at fremstille en vis mængde eksportvarer inden for en bestemt periode. I henhold til FT-policy 09-14 kan der importeres kapitalgoder med en told på 0 % i henhold til EPCGS, men i sådanne tilfælde er perioden for indfrielse af eksportforpligtelsen kortere, nemlig 6 år i stedet for 8 år fra tilladelsens udstedelsesdato. EPCGS-licensindehaveren kan også anskaffe kapitalgoderne i Indien. I så fald kan den lokale producent af kapitalgoder selv benytte fordelen ved toldfri import af dele, der er nødvendige til fremstilling af sådanne kapitalgoder. Alternativt kan den lokale producent gøre krav på fordelen ved transaktioner ligestillet med eksport, for så vidt angår levering af kapitalgoder til en EPCGS-licensindehaver. |
| --- | --- |

(58)

Med forbehold af en eksportforpligtelse har en virksomhed lov til at importere (nye og brugte) kapitalgoder til nedsat told. Med henblik herpå udsteder GOI efter anmodning og betaling af et gebyr en EPCGS-licens. Ordningen giver mulighed for en reduceret importtoldsats på 5 % på alle kapitalgoder, der indføres under ordningen. For at opfylde eksportforpligtelsen skal de importerede kapitalgoder anvendes til at fremstille en vis mængde eksportvarer inden for en bestemt periode. I henhold til FT-policy 09-14 kan der importeres kapitalgoder med en told på 0 % i henhold til EPCGS, men i sådanne tilfælde er perioden for indfrielse af eksportforpligtelsen kortere, nemlig 6 år i stedet for 8 år fra tilladelsens udstedelsesdato. EPCGS-licensindehaveren kan også anskaffe kapitalgoderne i Indien. I så fald kan den lokale producent af kapitalgoder selv benytte fordelen ved toldfri import af dele, der er nødvendige til fremstilling af sådanne kapitalgoder. Alternativt kan den lokale producent gøre krav på fordelen ved transaktioner ligestillet med eksport, for så vidt angår levering af kapitalgoder til en EPCGS-licensindehaver.

| (59) | Det blev konstateret, at alle eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, anvendte denne ordning i UP. |
| --- | --- |

(59)

Det blev konstateret, at alle eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, anvendte denne ordning i UP.

d)   Konklusion vedrørende EPCGS-ordningen

| (60) | Med EPCGS ydes der subsidier i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. Toldnedsættelsen er et finansielt bidrag fra GOI, da denne indrømmelse reducerer de toldindtægter, som de indiske myndigheder ellers ville have haft. Desuden medfører toldnedsættelsen en fordel for eksportøren, fordi toldbesparelsen ved import forbedrer eksportørens likviditet. |
| --- | --- |

(60)

Med EPCGS ydes der subsidier i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. Toldnedsættelsen er et finansielt bidrag fra GOI, da denne indrømmelse reducerer de toldindtægter, som de indiske myndigheder ellers ville have haft. Desuden medfører toldnedsættelsen en fordel for eksportøren, fordi toldbesparelsen ved import forbedrer eksportørens likviditet.

| (61) | Endvidere er EPCGS-ordningen retligt betinget af eksportresultater, da licenser ikke kan opnås uden en eksportforpligtelse. Den anses derfor for at være specifik og udligningsberettiget i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 4, litra a), første afsnit. |
| --- | --- |

(61)

Endvidere er EPCGS-ordningen retligt betinget af eksportresultater, da licenser ikke kan opnås uden en eksportforpligtelse. Den anses derfor for at være specifik og udligningsberettiget i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 4, litra a), første afsnit.

| (62) | Ordningen kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Kapitalgoder er ikke omfattet af anvendelsesområdet for sådanne tilladelige ordninger (jf. grundforordningens bilag I, punkt i), da de ikke forbruges ved produktionen af de eksporterede varer. |
| --- | --- |

(62)

Ordningen kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Kapitalgoder er ikke omfattet af anvendelsesområdet for sådanne tilladelige ordninger (jf. grundforordningens bilag I, punkt i), da de ikke forbruges ved produktionen af de eksporterede varer.

e)   Beregning af subsidiebeløbet

| (63) | Subsidiebeløbet blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 3, beregnet på grundlag af den ikke betalte told på importerede kapitalgoder, fordelt over en periode, der afspejler den normale afskrivningsperiode for sådanne kapitalgoder i den pågældende erhvervsgren. Efter fast praksis er det således beregnede beløb for UP blevet justeret ved at tillægge renter i denne periode, så der sker en afspejling af den fulde værdi af fordelen over tid. Markedsrenten i undersøgelsesperioden i Indien blev anset for passende til dette formål. Når der blev fremsat berettigede krav herom, blev de gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, fratrukket, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a). |
| --- | --- |

(63)

Subsidiebeløbet blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 3, beregnet på grundlag af den ikke betalte told på importerede kapitalgoder, fordelt over en periode, der afspejler den normale afskrivningsperiode for sådanne kapitalgoder i den pågældende erhvervsgren. Efter fast praksis er det således beregnede beløb for UP blevet justeret ved at tillægge renter i denne periode, så der sker en afspejling af den fulde værdi af fordelen over tid. Markedsrenten i undersøgelsesperioden i Indien blev anset for passende til dette formål. Når der blev fremsat berettigede krav herom, blev de gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, fratrukket, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a).

| (64) | Dette subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2 og 3, blevet fordelt som behørig nævner over eksportomsætningen i UP, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder. |
| --- | --- |

(64)

Dette subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2 og 3, blevet fordelt som behørig nævner over eksportomsætningen i UP, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder.

| (65) | Den subsidiesats, der blev fastsat for de pågældende virksomheder i forbindelse med denne ordning i UP, var på 0,11 %, 0,16 % og 0,19 %. |
| --- | --- |

(65)

Den subsidiesats, der blev fastsat for de pågældende virksomheder i forbindelse med denne ordning i UP, var på 0,11 %, 0,16 % og 0,19 %.

3.5.   Export Oriented Units Scheme (»EOU-ordning«) (ordning for eksportorienterede virksomheder)

a)   Retsgrundlag

| (66) | Der findes en detaljeret beskrivelse af EOU-ordningen i kapitel 6 i FT-policy 09-14 og i kapitel 6 i Procedurehåndbogen I 09-14. |
| --- | --- |

(66)

Der findes en detaljeret beskrivelse af EOU-ordningen i kapitel 6 i FT-policy 09-14 og i kapitel 6 i Procedurehåndbogen I 09-14.

b)   Støtteberettigelse

| (67) | Med undtagelse af rene handelsvirksomheder kan enhver virksomhed, der i princippet forpligter sig til at eksportere hele sin produktion af varer eller tjenesteydelser, etableres under EOU-ordningen. Industrivirksomheder skal imidlertid opfylde et krav om minimumsinvesteringer i anlægsaktiver for at være berettigede til EOU-ordningen. |
| --- | --- |

(67)

Med undtagelse af rene handelsvirksomheder kan enhver virksomhed, der i princippet forpligter sig til at eksportere hele sin produktion af varer eller tjenesteydelser, etableres under EOU-ordningen. Industrivirksomheder skal imidlertid opfylde et krav om minimumsinvesteringer i anlægsaktiver for at være berettigede til EOU-ordningen.

c)   Praktisk gennemførelse

| (68) | Eksportorienterede virksomheder kan etableres overalt i Indien. |
| --- | --- |

(68)

Eksportorienterede virksomheder kan etableres overalt i Indien.

| (69) | Ansøgninger om EOU-status skal indeholde nærmere oplysninger for en periode på fem år om bl.a. planlagte produktionsmængder, forventet værdi af eksporten, importbehov og behov for indenlandske varer. Hvis myndighederne godtager virksomhedens ansøgning, vil den blive underrettet om de vilkår og betingelser, der er knyttet til godtagelsen. Aftalen om at blive godkendt som EOU-virksomhed er gyldig i fem år. Aftalen kan fornyes i yderligere perioder. |
| --- | --- |

(69)

Ansøgninger om EOU-status skal indeholde nærmere oplysninger for en periode på fem år om bl.a. planlagte produktionsmængder, forventet værdi af eksporten, importbehov og behov for indenlandske varer. Hvis myndighederne godtager virksomhedens ansøgning, vil den blive underrettet om de vilkår og betingelser, der er knyttet til godtagelsen. Aftalen om at blive godkendt som EOU-virksomhed er gyldig i fem år. Aftalen kan fornyes i yderligere perioder.

| (70) | En EOU-virksomhed har ifølge FT-policy 09-14 en central forpligtelse til at opnå en nettoindtjening i udenlandsk valuta, hvilket vil sige, at den samlede værdi af eksporten i en referenceperiode på 5 år skal være højere end den samlede værdi af de importerede varer. |
| --- | --- |

(70)

En EOU-virksomhed har ifølge FT-policy 09-14 en central forpligtelse til at opnå en nettoindtjening i udenlandsk valuta, hvilket vil sige, at den samlede værdi af eksporten i en referenceperiode på 5 år skal være højere end den samlede værdi af de importerede varer.

| (71) | Eksportorienterede virksomheder er berettiget til følgende fordele:






  i) | fritagelse for importtold på alle varetyper (herunder kapitalgoder, råmaterialer og forbrugsgoder), som er nødvendige til fremstilling og forarbejdning eller i forbindelse hermed |
| --- | --- | --- |

(71)

Eksportorienterede virksomheder er berettiget til følgende fordele:

i)

fritagelse for importtold på alle varetyper (herunder kapitalgoder, råmaterialer og forbrugsgoder), som er nødvendige til fremstilling og forarbejdning eller i forbindelse hermed

| ii) | fritagelse for punktafgift på varer indkøbt hos indenlandske leverandører |
| --- | --- |

ii)

fritagelse for punktafgift på varer indkøbt hos indenlandske leverandører

| iii) | godtgørelse af central omsætningsafgift på varer indkøbt lokalt |
| --- | --- |

iii)

godtgørelse af central omsætningsafgift på varer indkøbt lokalt

| iv) | mulighed for at sælge en del af produktionen på hjemmemarkedet (op til 50 % af de eksporterede varers fob-værdi) på betingelse af, at man opnår en positiv nettoindtjening i udenlandsk valuta efter indbetaling af gældende told, dvs. punktafgifter på færdige varer |
| --- | --- |

iv)

mulighed for at sælge en del af produktionen på hjemmemarkedet (op til 50 % af de eksporterede varers fob-værdi) på betingelse af, at man opnår en positiv nettoindtjening i udenlandsk valuta efter indbetaling af gældende told, dvs. punktafgifter på færdige varer

| v) | delvis tilbagebetaling af den afgift, der er betalt på fyringsolie købt hos hjemlige olieselskaber |
| --- | --- |

v)

delvis tilbagebetaling af den afgift, der er betalt på fyringsolie købt hos hjemlige olieselskaber

| vi) | fritagelse i 10 år efter virksomhedens etablering for den skat på indtægter, der normalt skal betales af fortjeneste af eksportsalg i overensstemmelse med section 10B i indkomstskatteloven. |
| --- | --- |

vi)

fritagelse i 10 år efter virksomhedens etablering for den skat på indtægter, der normalt skal betales af fortjeneste af eksportsalg i overensstemmelse med section 10B i indkomstskatteloven.

| (72) | Virksomheder under denne ordning er underlagt toldmyndighedernes tilsyn. |
| --- | --- |

(72)

Virksomheder under denne ordning er underlagt toldmyndighedernes tilsyn.

| (73) | De er retligt forpligtede til at føre nøjagtigt regnskab med alle importerede varer og med forbrug og anvendelse af alle importerede materialer og den eksport, der foretages i henhold til det relevante afsnit i Procedurehåndbogen I 09-14. Disse dokumenter skal regelmæssigt fremlægges for de kompetente indiske myndigheder i form af kvartalsvise og årlige situationsrapporter. |
| --- | --- |

(73)

De er retligt forpligtede til at føre nøjagtigt regnskab med alle importerede varer og med forbrug og anvendelse af alle importerede materialer og den eksport, der foretages i henhold til det relevante afsnit i Procedurehåndbogen I 09-14. Disse dokumenter skal regelmæssigt fremlægges for de kompetente indiske myndigheder i form af kvartalsvise og årlige situationsrapporter.

| (74) | På intet tidspunkt stilles der dog krav om, at EOU-virksomheder skal redegøre for den indbyrdes forbindelse mellem enhver importtransaktion og deres eksport, salg til andre virksomheder, salg til reduceret told på hjemmemarkedet (»domestic tariff area«) eller lagerbeholdninger, som anført i det relevante afsnit Procedurehåndbogen I 09-14. |
| --- | --- |

(74)

På intet tidspunkt stilles der dog krav om, at EOU-virksomheder skal redegøre for den indbyrdes forbindelse mellem enhver importtransaktion og deres eksport, salg til andre virksomheder, salg til reduceret told på hjemmemarkedet (»domestic tariff area«) eller lagerbeholdninger, som anført i det relevante afsnit Procedurehåndbogen I 09-14.

| (75) | Hjemmemarkedssalget forsendes og registreres ved selvcertificering. Ekspeditionen af en EOU-virksomheds eksportforsendelser overvåges af en embedsmand fra told- og punktafgiftsmyndighederne. |
| --- | --- |

(75)

Hjemmemarkedssalget forsendes og registreres ved selvcertificering. Ekspeditionen af en EOU-virksomheds eksportforsendelser overvåges af en embedsmand fra told- og punktafgiftsmyndighederne.

| (76) | I det aktuelle tilfælde blev EOU-ordningen benyttet af én af eksportørerne i stikprøven. Denne eksportør benyttede ordningen til toldfrit at importere råmaterialer, forbrugsgoder og kapitalgoder, til punktafgiftsfrit at købe varer på hjemmemarkedet og opnå godtgørelse af omsætningsafgifter samt til at sælge en del af sin produktion på hjemmemarkedet. Eksportøren opnåede således alle de fordele, der er beskrevet i betragtning 71 under nr. i)-vi). Hvad angår fritagelsen for indkomstskat i henhold til section 10B i indkomstskatteloven, viste undersøgelsen, at virksomheden fra 1. april 2010 ikke længere var berettiget til denne fritagelse. Bestemmelserne om indkomstskattefritagelser for EOU-virksomheder blev derfor ikke taget yderligere i betragtning som led i denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(76)

I det aktuelle tilfælde blev EOU-ordningen benyttet af én af eksportørerne i stikprøven. Denne eksportør benyttede ordningen til toldfrit at importere råmaterialer, forbrugsgoder og kapitalgoder, til punktafgiftsfrit at købe varer på hjemmemarkedet og opnå godtgørelse af omsætningsafgifter samt til at sælge en del af sin produktion på hjemmemarkedet. Eksportøren opnåede således alle de fordele, der er beskrevet i betragtning 71 under nr. i)-vi). Hvad angår fritagelsen for indkomstskat i henhold til section 10B i indkomstskatteloven, viste undersøgelsen, at virksomheden fra 1. april 2010 ikke længere var berettiget til denne fritagelse. Bestemmelserne om indkomstskattefritagelser for EOU-virksomheder blev derfor ikke taget yderligere i betragtning som led i denne undersøgelse.

| (77) | På et meget sent tidspunkt indsendte den virksomhed, for hvilken det blev konstateret, at den fungerede som en EOU-virksomhed, detaljerede bemærkninger til ordningen, bl.a. med påstand om, at de forskellige foranstaltninger, som fandtes inden for EOU, ikke var udligningsberettigede subsidier. Der kunne ikke drages nogle konklusioner ud fra analysen af disse bemærkninger på det tidspunkt, men det vil blive behørigt behandlet i den efterfølgende fase af denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(77)

På et meget sent tidspunkt indsendte den virksomhed, for hvilken det blev konstateret, at den fungerede som en EOU-virksomhed, detaljerede bemærkninger til ordningen, bl.a. med påstand om, at de forskellige foranstaltninger, som fandtes inden for EOU, ikke var udligningsberettigede subsidier. Der kunne ikke drages nogle konklusioner ud fra analysen af disse bemærkninger på det tidspunkt, men det vil blive behørigt behandlet i den efterfølgende fase af denne undersøgelse.

d)   Konklusioner vedrørende EOU-ordningen

| (78) | Fritagelsen af EOU-virksomheder for tre typer importafgifter (basistold, »education cess on customs duty« og »higher secondary education cess« –hhv. uddannelsesbidrag og uddannelsesbidrag på gymnasieniveau) og godtgørelsen af omsætningsafgift er finansielle bidrag fra GOI, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Der gives afkald på offentlige indtægter, der ellers ville være opnået, således at EOU-virksomheden opnår en fordel i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 2, da den forbedrede sin likviditet ved ikke at skulle betale de afgifter, der normalt ville påløbe, og ved at opnå godtgørelse af omsætningsafgift. |
| --- | --- |

(78)

Fritagelsen af EOU-virksomheder for tre typer importafgifter (basistold, »education cess on customs duty« og »higher secondary education cess« –hhv. uddannelsesbidrag og uddannelsesbidrag på gymnasieniveau) og godtgørelsen af omsætningsafgift er finansielle bidrag fra GOI, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Der gives afkald på offentlige indtægter, der ellers ville være opnået, således at EOU-virksomheden opnår en fordel i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 2, da den forbedrede sin likviditet ved ikke at skulle betale de afgifter, der normalt ville påløbe, og ved at opnå godtgørelse af omsætningsafgift.

| (79) | EOU-ordningen kan desuden ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelses- eller substitutionsgodtgørelsesordning, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Den overholder ikke reglerne i grundforordningens bilag I, punkt h) og i), bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse). GOI anvendte ikke en verifikationsordning eller –procedure til effektivt at bekræfte, hvorvidt der blev brugt råmaterialer ved fremstillingen af den eksporterede vare og i hvilke mængder (grundforordningens bilag II, del II, punkt 4), samt for substitutionsgodtgørelsesordningers vedkommende grundforordningens bilag III, del II, punkt 2). Hensigten med den indførte kontrolordning er at overvåge forpligtelsen til at opnå nettoindtjening i udenlandsk valuta og ikke forbruget af import i forbindelse med fremstilling af eksportvarer. |
| --- | --- |

(79)

EOU-ordningen kan desuden ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelses- eller substitutionsgodtgørelsesordning, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Den overholder ikke reglerne i grundforordningens bilag I, punkt h) og i), bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse). GOI anvendte ikke en verifikationsordning eller –procedure til effektivt at bekræfte, hvorvidt der blev brugt råmaterialer ved fremstillingen af den eksporterede vare og i hvilke mængder (grundforordningens bilag II, del II, punkt 4), samt for substitutionsgodtgørelsesordningers vedkommende grundforordningens bilag III, del II, punkt 2). Hensigten med den indførte kontrolordning er at overvåge forpligtelsen til at opnå nettoindtjening i udenlandsk valuta og ikke forbruget af import i forbindelse med fremstilling af eksportvarer.

| (80) | Fritagelsen for forbrugsafgiften og den tilsvarende importafgift (»EED« tillægstold) fører imidlertid ikke til, at der gives afkald på de indtægter, der ellers ville være opnået. Forbrugsafgifter og tillægstold kan, hvis de betales, benyttes som kredit i forbindelse med fremtidige afgiftsforpligtelser (den såkaldte »CENVAT-mekanisme«), der kan sammenlignes med moms-ordningen, og som giver indiske virksomheder mulighed for at udligne afgifter i forbindelse med anskaffelser med omsætningsafgifter. Disse afgifter er derfor ikke endelige. Ved anvendelse af CENVAT-kreditter er der kun en endelig afgift på værditilvæksten og ikke på råmaterialerne. |
| --- | --- |

(80)

Fritagelsen for forbrugsafgiften og den tilsvarende importafgift (»EED« tillægstold) fører imidlertid ikke til, at der gives afkald på de indtægter, der ellers ville være opnået. Forbrugsafgifter og tillægstold kan, hvis de betales, benyttes som kredit i forbindelse med fremtidige afgiftsforpligtelser (den såkaldte »CENVAT-mekanisme«), der kan sammenlignes med moms-ordningen, og som giver indiske virksomheder mulighed for at udligne afgifter i forbindelse med anskaffelser med omsætningsafgifter. Disse afgifter er derfor ikke endelige. Ved anvendelse af CENVAT-kreditter er der kun en endelig afgift på værditilvæksten og ikke på råmaterialerne.

| (81) | Det er således kun fritagelsen for basistold og uddannelsesbidragene (»education cess on customs duty«, »higher secondary education cess«) og godtgørelsen af den centrale omsætningsafgift, der udgør subsidier i henhold til grundforordningens artikel 3. De er retligt betinget af eksportresultater og anses derfor for at være specifikke og udligningsberettigede, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, første afsnit, litra a). Det er en ufravigelig betingelse for at opnå fordelene, at en EOU-virksomhed har eksport som mål, jf. kapitel. 6.1 i FT-policy 09-14. |
| --- | --- |

(81)

Det er således kun fritagelsen for basistold og uddannelsesbidragene (»education cess on customs duty«, »higher secondary education cess«) og godtgørelsen af den centrale omsætningsafgift, der udgør subsidier i henhold til grundforordningens artikel 3. De er retligt betinget af eksportresultater og anses derfor for at være specifikke og udligningsberettigede, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, første afsnit, litra a). Det er en ufravigelig betingelse for at opnå fordelene, at en EOU-virksomhed har eksport som mål, jf. kapitel. 6.1 i FT-policy 09-14.

e)   Beregning af subsidiebeløbet

| (82) | Den udligningsberettigede fordel er derfor eftergivelsen af de samlede importafgifter, (basistold, uddannelsesbidrag og uddannelsesbidrag på gymnasieniveau), der normalt skal betales ved import, samt godtgørelsen af den centrale omsætningsafgift i UP. |
| --- | --- |

(82)

Den udligningsberettigede fordel er derfor eftergivelsen af de samlede importafgifter, (basistold, uddannelsesbidrag og uddannelsesbidrag på gymnasieniveau), der normalt skal betales ved import, samt godtgørelsen af den centrale omsætningsafgift i UP.

i)   Fritagelse for importafgifter (basistold, »education cess on customs duty«, »higher secondary education cess«), godtgørelsen af den centrale omsætningsafgift på råmaterialer og forbrugsgoder

| (83) | Subsidiebeløbet for den eksportør, der er en eksportorienteret virksomhed, blev beregnet på grundlag af den importtold (basistold, »education cess on customs duty«, »higher secondary education cess«), som der var givet afkald på i UP, for de materialer, som EOU-virksomheden importerede som helhed, og den godtgjorte omsætningsafgift i UP. Gebyrer, som nødvendigvis påløber for at opnå subsidiet, blev jf. grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a), fratrukket dette beløb, og resultatet heraf var subsidiebeløbet som tæller. Dette subsidiebeløb er i henhold til grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over den relevante eksportomsætning i UP som nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder. Den pågældende virksomhed havde således en subsidiemargen på 2,68 %. |
| --- | --- |

(83)

Subsidiebeløbet for den eksportør, der er en eksportorienteret virksomhed, blev beregnet på grundlag af den importtold (basistold, »education cess on customs duty«, »higher secondary education cess«), som der var givet afkald på i UP, for de materialer, som EOU-virksomheden importerede som helhed, og den godtgjorte omsætningsafgift i UP. Gebyrer, som nødvendigvis påløber for at opnå subsidiet, blev jf. grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a), fratrukket dette beløb, og resultatet heraf var subsidiebeløbet som tæller. Dette subsidiebeløb er i henhold til grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over den relevante eksportomsætning i UP som nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder. Den pågældende virksomhed havde således en subsidiemargen på 2,68 %.

ii)   Fritagelse for importafgifter (basistold, »education cess on customs duty«, »higher secondary education cess«) på kapitalgoder

| (84) | Kapitalgoder indgår ikke fysisk i de færdige varer. Fordelen for den pågældende virksomhed er derfor beregnet på grundlag af størrelsen af den ikke betalte told på importen af kapitalgoder fordelt over en periode, der afspejler den normale afskrivningstid for sådanne goder i en af de undersøgte virksomheder, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 3. Det således beregnede beløb vedrører dermed UP og er blevet justeret ved at tillægge renter i denne periode for at afspejle værdien af fordelen over tid og derved bestemme den fulde fordel af denne ordning for modtageren. Markedsrenten i UP i Indien blev anset for passende til dette formål. Dette subsidiebeløb er i henhold til grundforordningens artikel 7, stk. 2 og 3, blevet fordelt over den relevante eksportomsætning i UP som nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder. Den subsidiemargen, der således blev opnået for den pågældende virksomhed, var på 0,05 %. |
| --- | --- |

(84)

Kapitalgoder indgår ikke fysisk i de færdige varer. Fordelen for den pågældende virksomhed er derfor beregnet på grundlag af størrelsen af den ikke betalte told på importen af kapitalgoder fordelt over en periode, der afspejler den normale afskrivningstid for sådanne goder i en af de undersøgte virksomheder, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 3. Det således beregnede beløb vedrører dermed UP og er blevet justeret ved at tillægge renter i denne periode for at afspejle værdien af fordelen over tid og derved bestemme den fulde fordel af denne ordning for modtageren. Markedsrenten i UP i Indien blev anset for passende til dette formål. Dette subsidiebeløb er i henhold til grundforordningens artikel 7, stk. 2 og 3, blevet fordelt over den relevante eksportomsætning i UP som nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder. Den subsidiemargen, der således blev opnået for den pågældende virksomhed, var på 0,05 %.

| (85) | Den pågældende virksomhed havde en samlet subsidiemargen på 2,73 % under EOU-ordningen. |
| --- | --- |

(85)

Den pågældende virksomhed havde en samlet subsidiemargen på 2,73 % under EOU-ordningen.

3.6.   Focus Product Scheme (»FPS-ordning«)

a)   Retsgrundlag

| (86) | Der findes en detaljeret beskrivelse af denne ordning i punkt 3.15 til 3.17 i FT-policy 09-14 og i kapitel 3.9 til 3.11 i Procedurehåndbogen I 09-14. |
| --- | --- |

(86)

Der findes en detaljeret beskrivelse af denne ordning i punkt 3.15 til 3.17 i FT-policy 09-14 og i kapitel 3.9 til 3.11 i Procedurehåndbogen I 09-14.

b)   Støtteberettigelse

| (87) | I henhold til punkt 3.15.2 i FT-policy 09-14 er eksportører af anmeldte varer i tillæg 37D til Procedurehåndbogen I 09-14 støtteberettiget under denne ordning. |
| --- | --- |

(87)

I henhold til punkt 3.15.2 i FT-policy 09-14 er eksportører af anmeldte varer i tillæg 37D til Procedurehåndbogen I 09-14 støtteberettiget under denne ordning.

c)   Praktisk gennemførelse

| (88) | En eksportør af varer, der er opført i tillæg 37D til Procedurehåndbogen I 09-14, kan ansøge om et bevis for afgiftskredit under FPS-ordningen (Duty Credit Scrip) på 2 % eller 5 % af eksportens fob-værdi. Imidlertid er de varer eller sektorer, som der er særlig fokus på, og som er omfattet af tabel 2 og 5 i ovennævnte tillæg 37D, berettiget til en afgiftskredit på 5 % af eksportens fob-værdi. Den pågældende vare, der er genstand for undersøgelsen, er omfattet af disse varer, som der er særlig fokus på. |
| --- | --- |

(88)

En eksportør af varer, der er opført i tillæg 37D til Procedurehåndbogen I 09-14, kan ansøge om et bevis for afgiftskredit under FPS-ordningen (Duty Credit Scrip) på 2 % eller 5 % af eksportens fob-værdi. Imidlertid er de varer eller sektorer, som der er særlig fokus på, og som er omfattet af tabel 2 og 5 i ovennævnte tillæg 37D, berettiget til en afgiftskredit på 5 % af eksportens fob-værdi. Den pågældende vare, der er genstand for undersøgelsen, er omfattet af disse varer, som der er særlig fokus på.

| (89) | FPS er en ordning efter eksport, dvs. en virksomhed skal foretage eksport for at være støtteberettiget til fordelene ved denne ordning. Derefter indsender virksomheden en online-ansøgning til den relevante myndighed sammen med kopier af eksportordren og fakturaen, bankens kvittering for afholdte gebyrer i forbindelse med ansøgningen, kopi af forsendelsespapirerne og bankbekræftelser for modtaget betaling eller bevis for overførsel fra udlandet i tilfælde af direkte omsætning af dokumenter. Hvis den oprindelige kopi af forsendelsespapirerne og/eller bankbekræftelserne er blevet indsendt i forbindelse med ansøgninger om fordele under andre ordninger, kan virksomheden indsende egne bekræftede kopier med angivelse af den relevante myndighed, hvortil de oprindelige dokumenter er blevet sendt. En online-ansøgning om kreditter under FPS-ordningen kan maksimalt omfatte op til 50 forsendelsespapirer. |
| --- | --- |

(89)

FPS er en ordning efter eksport, dvs. en virksomhed skal foretage eksport for at være støtteberettiget til fordelene ved denne ordning. Derefter indsender virksomheden en online-ansøgning til den relevante myndighed sammen med kopier af eksportordren og fakturaen, bankens kvittering for afholdte gebyrer i forbindelse med ansøgningen, kopi af forsendelsespapirerne og bankbekræftelser for modtaget betaling eller bevis for overførsel fra udlandet i tilfælde af direkte omsætning af dokumenter. Hvis den oprindelige kopi af forsendelsespapirerne og/eller bankbekræftelserne er blevet indsendt i forbindelse med ansøgninger om fordele under andre ordninger, kan virksomheden indsende egne bekræftede kopier med angivelse af den relevante myndighed, hvortil de oprindelige dokumenter er blevet sendt. En online-ansøgning om kreditter under FPS-ordningen kan maksimalt omfatte op til 50 forsendelsespapirer.

| (90) | Det konstateredes, at efter opfyldelsen af eksportforpligtelsen kan kreditter under FPS-ordningen bogføres som indtægter i regnskaberne på et periodiseringsgrundlag, hvilket er i overensstemmelse med indiske regnskabsstandarder. Sådanne kreditter kan benyttes til at betale told på senere import af enhver vare, undtagen kapitalgoder og varer, som er underlagt importrestriktioner. Varer, der er importeret ved anvendelse af sådanne kreditter, kan sælges på hjemmemarkedet (og pålægges omsætningsafgift) eller anvendes på anden måde. Kreditter under FPS-ordningen er frit omsættelige og gyldige i en periode på 24 måneder fra udstedelsesdatoen. |
| --- | --- |

(90)

Det konstateredes, at efter opfyldelsen af eksportforpligtelsen kan kreditter under FPS-ordningen bogføres som indtægter i regnskaberne på et periodiseringsgrundlag, hvilket er i overensstemmelse med indiske regnskabsstandarder. Sådanne kreditter kan benyttes til at betale told på senere import af enhver vare, undtagen kapitalgoder og varer, som er underlagt importrestriktioner. Varer, der er importeret ved anvendelse af sådanne kreditter, kan sælges på hjemmemarkedet (og pålægges omsætningsafgift) eller anvendes på anden måde. Kreditter under FPS-ordningen er frit omsættelige og gyldige i en periode på 24 måneder fra udstedelsesdatoen.

| (91) | Det blev konstateret, at to af virksomhederne i stikprøven anvendte denne ordning i UP. |
| --- | --- |

(91)

Det blev konstateret, at to af virksomhederne i stikprøven anvendte denne ordning i UP.

d)   Konklusion vedrørende FPS

| (92) | Med FPS-ordningen ydes der subsidier i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. En kredit under FPS-ordningen er et finansielt bidrag fra GOI, da kreditten senere vil blive benyttet til at udligne importafgifter, hvorved de indiske myndigheder giver afkald på toldindtægter, de ellers ville have fået. Desuden medfører kreditten under FPS-ordningen en fordel for eksportøren, da virksomhedens likviditet forbedres. |
| --- | --- |

(92)

Med FPS-ordningen ydes der subsidier i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. En kredit under FPS-ordningen er et finansielt bidrag fra GOI, da kreditten senere vil blive benyttet til at udligne importafgifter, hvorved de indiske myndigheder giver afkald på toldindtægter, de ellers ville have fået. Desuden medfører kreditten under FPS-ordningen en fordel for eksportøren, da virksomhedens likviditet forbedres.

| (93) | Endvidere er FPS-ordningen retligt betinget af eksportresultater og anses derfor for specifik og udligningsberettiget i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 4, litra a). |
| --- | --- |

(93)

Endvidere er FPS-ordningen retligt betinget af eksportresultater og anses derfor for specifik og udligningsberettiget i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 4, litra a).

| (94) | Ordningen kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), idet den ikke overholder de regler, der er fastsat i grundforordningens bilag I, punkt i), bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse). En eksportør er ikke forpligtet til rent faktisk at forbruge de toldfrit importerede varer i produktionsprocessen, og kreditbeløbet beregnes ikke i forhold til de faktisk anvendte råmaterialer. Desuden findes der ingen ordning eller procedure, der skal fastslå, hvilke råmaterialer der forbruges ved fremstillingen af den eksporterede vare, eller om der har været tale om betaling af for høje importafgifter, jf. grundforordningens bilag I, punkt i), og bilag II og III. Endelig er en eksportør berettiget til FPS-fordelene, uanset om den pågældende overhovedet importerer råmaterialer. For at opnå fordelen er det tilstrækkeligt for en eksportør blot at eksportere varer uden at påvise import af noget råmateriale. Selv eksportører, der køber alle deres råmaterialer lokalt og ikke importerer varer, der kan benyttes som råmaterialer, er således stadig berettiget til fordelene ved FPS-ordningen. |
| --- | --- |

(94)

Ordningen kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), idet den ikke overholder de regler, der er fastsat i grundforordningens bilag I, punkt i), bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse). En eksportør er ikke forpligtet til rent faktisk at forbruge de toldfrit importerede varer i produktionsprocessen, og kreditbeløbet beregnes ikke i forhold til de faktisk anvendte råmaterialer. Desuden findes der ingen ordning eller procedure, der skal fastslå, hvilke råmaterialer der forbruges ved fremstillingen af den eksporterede vare, eller om der har været tale om betaling af for høje importafgifter, jf. grundforordningens bilag I, punkt i), og bilag II og III. Endelig er en eksportør berettiget til FPS-fordelene, uanset om den pågældende overhovedet importerer råmaterialer. For at opnå fordelen er det tilstrækkeligt for en eksportør blot at eksportere varer uden at påvise import af noget råmateriale. Selv eksportører, der køber alle deres råmaterialer lokalt og ikke importerer varer, der kan benyttes som råmaterialer, er således stadig berettiget til fordelene ved FPS-ordningen.

e)   Beregning af subsidiebeløbet

| (95) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 2, og artikel 5 blev det udligningsberettigede subsidiebeløb beregnet og udtrykt ved den fordel, som det konstateredes, at modtageren havde opnået i UP. I denne forbindelse konstateredes det, at modtageren opnår fordelen på det tidspunkt, hvor der foretages en eksporttransaktion i henhold til denne ordning. På dette tidspunkt er det sandsynligt, at GOI giver afkald på tolden, hvilket udgør et finansielt bidrag, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Når først toldmyndighederne har udstedt et eksportforsendelsesdokument, der bl.a. viser størrelsen af den FPS-kredit, som ydes for den pågældende eksporttransaktion, har GOI ingen beføjelser med hensyn til indrømmelse af subsidiet. I betragtning af ovenstående anses det for passende at betragte fordelen ved FPS-ordningen som summen af de kreditter, der er opnået for alle eksporttransaktioner, der har fundet sted under denne ordning i UP. |
| --- | --- |

(95)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 2, og artikel 5 blev det udligningsberettigede subsidiebeløb beregnet og udtrykt ved den fordel, som det konstateredes, at modtageren havde opnået i UP. I denne forbindelse konstateredes det, at modtageren opnår fordelen på det tidspunkt, hvor der foretages en eksporttransaktion i henhold til denne ordning. På dette tidspunkt er det sandsynligt, at GOI giver afkald på tolden, hvilket udgør et finansielt bidrag, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Når først toldmyndighederne har udstedt et eksportforsendelsesdokument, der bl.a. viser størrelsen af den FPS-kredit, som ydes for den pågældende eksporttransaktion, har GOI ingen beføjelser med hensyn til indrømmelse af subsidiet. I betragtning af ovenstående anses det for passende at betragte fordelen ved FPS-ordningen som summen af de kreditter, der er opnået for alle eksporttransaktioner, der har fundet sted under denne ordning i UP.

| (96) | Når der blev fremsat berettigede krav herom, blev gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, fratrukket kreditterne for at nå frem til subsidiebeløbet som tæller, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a). Dette subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning i UP som nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder. |
| --- | --- |

(96)

Når der blev fremsat berettigede krav herom, blev gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, fratrukket kreditterne for at nå frem til subsidiebeløbet som tæller, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a). Dette subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning i UP som nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder.

| (97) | Den subsidiesats, der blev fastsat for de to virksomheder i forbindelse med denne ordning i UP, var på 4,80 %. |
| --- | --- |

(97)

Den subsidiesats, der blev fastsat for de to virksomheder i forbindelse med denne ordning i UP, var på 4,80 %.

3.7.   Export Credit Scheme (»ECS«) (eksportkreditordning)

a)   Retsgrundlag

| (98) | Der findes en detaljeret beskrivelse af ordningen i cirkulæret Master Circular DBOD No. DIR.(Exp).BC. 06/04.02.002/2010-10 ((Rupee/Foreign Currency Export Credit)) fra Reserve Bank of India (»RBI«), der er rettet til alle forretningsbanker i Indien. |
| --- | --- |

(98)

Der findes en detaljeret beskrivelse af ordningen i cirkulæret Master Circular DBOD No. DIR.(Exp).BC. 06/04.02.002/2010-10 ((Rupee/Foreign Currency Export Credit)) fra Reserve Bank of India (»RBI«), der er rettet til alle forretningsbanker i Indien.

b)   Støtteberettigelse

| (99) | Denne ordning kan benyttes af producent-eksportører og forhandler-eksportører. |
| --- | --- |

(99)

Denne ordning kan benyttes af producent-eksportører og forhandler-eksportører.

c)   Praktisk gennemførelse

| (100) | ECS består af to underordninger, nemlig en ordning for eksportkredit før forsendelse (»pakkekredit«), som omfatter kreditter, der ydes en eksportør med henblik på finansiering af køb, forarbejdning, fremstilling, pakning og/eller forsendelse af varer forud for eksporten, samt en ordning for eksportkredit efter forsendelse, der tilvejebringer arbejdskapitallån til finansiering af eksporttilgodehavender. Siden den 1. juli 2010 har forretningsbankerne anvendt et nyt basisrentesystem, som gælder for alle indehavere af forskud på eksportkreditter i rupees. Med hensyn til ECS i udenlandsk valuta fastsætter RBI maksimumsrentesatser for eksportkreditter, som forretningsbankerne kan pålægge en eksportør. RBI pålægger også bankerne at afsætte en vis andel af deres nettobankkredit til eksportfinansiering. |
| --- | --- |

(100)

ECS består af to underordninger, nemlig en ordning for eksportkredit før forsendelse (»pakkekredit«), som omfatter kreditter, der ydes en eksportør med henblik på finansiering af køb, forarbejdning, fremstilling, pakning og/eller forsendelse af varer forud for eksporten, samt en ordning for eksportkredit efter forsendelse, der tilvejebringer arbejdskapitallån til finansiering af eksporttilgodehavender. Siden den 1. juli 2010 har forretningsbankerne anvendt et nyt basisrentesystem, som gælder for alle indehavere af forskud på eksportkreditter i rupees. Med hensyn til ECS i udenlandsk valuta fastsætter RBI maksimumsrentesatser for eksportkreditter, som forretningsbankerne kan pålægge en eksportør. RBI pålægger også bankerne at afsætte en vis andel af deres nettobankkredit til eksportfinansiering.

| (101) | Ifølge dette Master Circular fra RBI kan eksportører opnå eksportkreditter til præferencerentesatser sammenlignet med renter for almindelige kommercielle kreditter (»kontantkreditter«), der udelukkende fastsættes på markedsvilkår. Forskellen i satserne kan indsnævres for virksomheder med god kreditværdighed. Det kan faktisk være muligt for virksomheder med høj kreditværdighed at opnå eksportkreditter og kontantkreditter på samme vilkår. |
| --- | --- |

(101)

Ifølge dette Master Circular fra RBI kan eksportører opnå eksportkreditter til præferencerentesatser sammenlignet med renter for almindelige kommercielle kreditter (»kontantkreditter«), der udelukkende fastsættes på markedsvilkår. Forskellen i satserne kan indsnævres for virksomheder med god kreditværdighed. Det kan faktisk være muligt for virksomheder med høj kreditværdighed at opnå eksportkreditter og kontantkreditter på samme vilkår.

| (102) | Det blev konstateret, at alle de eksporterende producenter i stikprøven anvendte denne ordning i UP. |
| --- | --- |

(102)

Det blev konstateret, at alle de eksporterende producenter i stikprøven anvendte denne ordning i UP.

d)   Konklusion vedrørende ECS

| (103) | De præferencerentesatser for en ECS-kredit, der er fastsat i de i betragtning 98 nævnte Master Circular fra RBI, kan reducere en eksportørs renteomkostninger i forhold til kreditomkostninger, der udelukkende er fastsat på markedsvilkår, og medfører i dette tilfælde en fordel for en sådan eksportør, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 2. |
| --- | --- |

(103)

De præferencerentesatser for en ECS-kredit, der er fastsat i de i betragtning 98 nævnte Master Circular fra RBI, kan reducere en eksportørs renteomkostninger i forhold til kreditomkostninger, der udelukkende er fastsat på markedsvilkår, og medfører i dette tilfælde en fordel for en sådan eksportør, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 2.

| (104) | Selv om præferencerentesatserne under ECS ydes af forretningsbanker, er denne fordel et finansielt bidrag fra staten, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. iv). I den forbindelse skal det bemærkes, at det hverken i grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. iv), eller artikel 1, stk. 1, litra a) nr. iv), i aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger kræves, at der udbetales penge fra det offentlige — f.eks. godtgørelse fra GOI til forretningsbankerne — for at der er tale om subsidier, men kun at staten giver pålæg om at udføre funktioner, der er omhandlet i grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. i), ii) eller iii). RBI er et offentligt organ og derfor omfattet af den definition af »staten«, der er givet i grundforordningens artikel 2, litra b). Banken er 100 % statsejet, forfølger mål for den offentlige politik (f.eks. pengepolitikken), og dens ledelse udpeges af GOI. RBI giver instrukser til private organer, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. iv), andet led, idet forretningsbankerne er forpligtet til at overholde de betingelser, den indfører bl.a. fastsættelsen af rentesatser for eksportkreditter, der er anført i Master Circular fra RBI, samt RBI's bestemmelser om, at forretningsbanker skal afsætte en vis del af deres nettobankkredit til eksportfinansiering. Dette forpligter forretningsbankerne til at udføre funktioner, der er omhandlet i grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. i), i dette tilfælde långivning i form af eksportfinansiering til præferencesatser. En sådan direkte overførsel af midler i form af lån på særlige vilkår ville normalt påhvile staten, og denne praksis afviger ikke reelt fra normal statslig praksis, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. iv). Dette subsidie anses for at være specifikt og udligningsberettiget, da præferencerentesatserne kun indrømmes i forbindelse med finansiering af eksporttransaktioner og derfor er betinget af eksportresultater, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, litra a), første afsnit,. |
| --- | --- |

(104)

Selv om præferencerentesatserne under ECS ydes af forretningsbanker, er denne fordel et finansielt bidrag fra staten, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. iv). I den forbindelse skal det bemærkes, at det hverken i grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. iv), eller artikel 1, stk. 1, litra a) nr. iv), i aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger kræves, at der udbetales penge fra det offentlige — f.eks. godtgørelse fra GOI til forretningsbankerne — for at der er tale om subsidier, men kun at staten giver pålæg om at udføre funktioner, der er omhandlet i grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. i), ii) eller iii). RBI er et offentligt organ og derfor omfattet af den definition af »staten«, der er givet i grundforordningens artikel 2, litra b). Banken er 100 % statsejet, forfølger mål for den offentlige politik (f.eks. pengepolitikken), og dens ledelse udpeges af GOI. RBI giver instrukser til private organer, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. iv), andet led, idet forretningsbankerne er forpligtet til at overholde de betingelser, den indfører bl.a. fastsættelsen af rentesatser for eksportkreditter, der er anført i Master Circular fra RBI, samt RBI's bestemmelser om, at forretningsbanker skal afsætte en vis del af deres nettobankkredit til eksportfinansiering. Dette forpligter forretningsbankerne til at udføre funktioner, der er omhandlet i grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. i), i dette tilfælde långivning i form af eksportfinansiering til præferencesatser. En sådan direkte overførsel af midler i form af lån på særlige vilkår ville normalt påhvile staten, og denne praksis afviger ikke reelt fra normal statslig praksis, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. iv). Dette subsidie anses for at være specifikt og udligningsberettiget, da præferencerentesatserne kun indrømmes i forbindelse med finansiering af eksporttransaktioner og derfor er betinget af eksportresultater, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, litra a), første afsnit,.

e)   Beregning af subsidiebeløbet

| (105) | Subsidiebeløbet er blevet beregnet på grundlag af forskellen mellem den rente, som blev betalt for de eksportkreditter, der blev benyttet i UP, og den rente, der skulle have været betalt for de almindelige kreditter på markedsvilkår, der blev anvendt af den pågældende virksomhed. Dette subsidiebeløb (tæller) er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning i undersøgelsesperioden som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder. |
| --- | --- |

(105)

Subsidiebeløbet er blevet beregnet på grundlag af forskellen mellem den rente, som blev betalt for de eksportkreditter, der blev benyttet i UP, og den rente, der skulle have været betalt for de almindelige kreditter på markedsvilkår, der blev anvendt af den pågældende virksomhed. Dette subsidiebeløb (tæller) er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning i undersøgelsesperioden som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder.

| (106) | Den subsidiesats, der blev fastsat for de pågældende virksomheder i forbindelse med denne ordning i UP, var på 0,25 %, 0,31 % og 0,44 %. |
| --- | --- |

(106)

Den subsidiesats, der blev fastsat for de pågældende virksomheder i forbindelse med denne ordning i UP, var på 0,25 %, 0,31 % og 0,44 %.

3.8.   Electricity Duty Exemption (»EDE«) (afgiftsfritagelsesordning for elektricitet)

a)   Retsgrundlag

| (107) | Ordningen indgår i pakkeordningen med tilskyndelsesforanstaltninger for 2007 fra regeringen i Maharashtra (Package Scheme of Incentives 2007), beslutning nr. PSI-1707/(CR-50)/IND-8, af 30. marts 2007. Efter ændringer til denne pakkeordning af tilskyndelsesforanstaltninger for 2007 udstedt den 30. juni 2011 af regeringen i Maharashtra blev der indført en forlængelsesperiode indtil den 31. august 2011. |
| --- | --- |

(107)

Ordningen indgår i pakkeordningen med tilskyndelsesforanstaltninger for 2007 fra regeringen i Maharashtra (Package Scheme of Incentives 2007), beslutning nr. PSI-1707/(CR-50)/IND-8, af 30. marts 2007. Efter ændringer til denne pakkeordning af tilskyndelsesforanstaltninger for 2007 udstedt den 30. juni 2011 af regeringen i Maharashtra blev der indført en forlængelsesperiode indtil den 31. august 2011.

b)   Støtteberettigelse

| (108) | Ovennævnte beslutning indeholder en liste over erhvervsgrene og virksomheder, der kan anses for støtteberettigede til tilskyndelsesforanstaltningerne under 2007-ordningen. |
| --- | --- |

(108)

Ovennævnte beslutning indeholder en liste over erhvervsgrene og virksomheder, der kan anses for støtteberettigede til tilskyndelsesforanstaltningerne under 2007-ordningen.

c)   Praktisk gennemførelse

| (109) | For at tilskynde til en spredning af industrivirksomheder til mindre udviklede områder indførte regeringen i Maharashtra en pakkeordning med tilskyndelsesforanstaltninger til nye eller ekspanderende industrienheder, der etableres i udviklingsregionen i delstaten Maharashtra. I forbindelse med ordningen indeholder bilag I til beslutningen en klassifikation af det delstatsområde, der er støtteberettiget til tilskyndelsesforanstaltninger. Imidlertid kan der ikke søges om tilskyndelsesforanstaltningerne under 2007-ordningen, medmindre gennemførelsesagenturet har udstedt et støtteberettigelsesbevis under 2007-ordningen, og den støtteberettigede enhed har opfyldt betingelserne i støtteberettigelsesbeviset. Gennemførelsesagenturet udsteder et støtteberettigelsesbevis med virkning fra den dato, hvor den erhvervsmæssige produktion påbegyndes i den støtteberettigede enhed. |
| --- | --- |

(109)

For at tilskynde til en spredning af industrivirksomheder til mindre udviklede områder indførte regeringen i Maharashtra en pakkeordning med tilskyndelsesforanstaltninger til nye eller ekspanderende industrienheder, der etableres i udviklingsregionen i delstaten Maharashtra. I forbindelse med ordningen indeholder bilag I til beslutningen en klassifikation af det delstatsområde, der er støtteberettiget til tilskyndelsesforanstaltninger. Imidlertid kan der ikke søges om tilskyndelsesforanstaltningerne under 2007-ordningen, medmindre gennemførelsesagenturet har udstedt et støtteberettigelsesbevis under 2007-ordningen, og den støtteberettigede enhed har opfyldt betingelserne i støtteberettigelsesbeviset. Gennemførelsesagenturet udsteder et støtteberettigelsesbevis med virkning fra den dato, hvor den erhvervsmæssige produktion påbegyndes i den støtteberettigede enhed.

| (110) | Afgiftsfritagelse for elektricitet bevilges til nye støtteberettigede enheder, der er etableret i særlige områder i en periode på 15 år. I andre dele af delstaten fritages EOU-virksomheder og enheder inden for informationsteknologi og bioteknologi også for betaling af elektricitetsafgift i en periode på 10 år. |
| --- | --- |

(110)

Afgiftsfritagelse for elektricitet bevilges til nye støtteberettigede enheder, der er etableret i særlige områder i en periode på 15 år. I andre dele af delstaten fritages EOU-virksomheder og enheder inden for informationsteknologi og bioteknologi også for betaling af elektricitetsafgift i en periode på 10 år.

| (111) | Det blev under undersøgelsen konstateret, at én virksomhed i stikprøven, der var en EOU-virksomhed beliggende i Maharashtra, drog fordel af denne ordning i UP. |
| --- | --- |

(111)

Det blev under undersøgelsen konstateret, at én virksomhed i stikprøven, der var en EOU-virksomhed beliggende i Maharashtra, drog fordel af denne ordning i UP.

d)   Konklusion i forbindelse med afgiftsfritagelse for elektricitet

| (112) | Fritagelsen for elektricitetsafgifter er et subsidie jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. i), og artikel 3, stk. 2, da den udgør et finansielt bidrag fra GOI, der har medført en fordel for de undersøgte eksportører. |
| --- | --- |

(112)

Fritagelsen for elektricitetsafgifter er et subsidie jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. i), og artikel 3, stk. 2, da den udgør et finansielt bidrag fra GOI, der har medført en fordel for de undersøgte eksportører.

| (113) | Denne subsidieordning er desuden specifik i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 3, idet den lovgivning, under hvilken den bevilgende myndighed udøver sin virksomhed, begrænsede adgangen til denne ordning til kun at omfatte visse virksomheder i en nærmere defineret geografisk region. |
| --- | --- |

(113)

Denne subsidieordning er desuden specifik i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 3, idet den lovgivning, under hvilken den bevilgende myndighed udøver sin virksomhed, begrænsede adgangen til denne ordning til kun at omfatte visse virksomheder i en nærmere defineret geografisk region.

| (114) | Subsidiet bør derfor betragtes som udligningsberettiget. |
| --- | --- |

(114)

Subsidiet bør derfor betragtes som udligningsberettiget.

e)   Beregning af subsidiebeløbet

| (115) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 2, og artikel 5 beregnedes det udligningsberettigede subsidiebeløb udtrykt ved den fordel, som det blev konstateret, at modtageren havde opnået i forbindelse med den pågældende vare i undersøgelsesperioden. Dette subsidiebeløb (tæller) blev fordelt over den samarbejdsvillige eksporterende producents samlede omsætning i forbindelse med den pågældende vare i UP, da subsidiet ikke er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 2. |
| --- | --- |

(115)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 2, og artikel 5 beregnedes det udligningsberettigede subsidiebeløb udtrykt ved den fordel, som det blev konstateret, at modtageren havde opnået i forbindelse med den pågældende vare i undersøgelsesperioden. Dette subsidiebeløb (tæller) blev fordelt over den samarbejdsvillige eksporterende producents samlede omsætning i forbindelse med den pågældende vare i UP, da subsidiet ikke er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 2.

| (116) | Den subsidiesats, der blev fastsat i undersøgelsesperioden for den pågældende virksomhed i forbindelse med denne ordning, er på 0,09 %. |
| --- | --- |

(116)

Den subsidiesats, der blev fastsat i undersøgelsesperioden for den pågældende virksomhed i forbindelse med denne ordning, er på 0,09 %.

3.9.   Udligningsberettigede subsidiebeløb

| (117) | Ud fra konklusionerne, jf. nedenstående tabel, lå det udligningsberettigede subsidiebeløb udtrykt som værditold på mellem 3,2 % og 16,5 %:

  Tabel 1














  Ordning | EPCGS | DEPBS | AAS | EOUS | ECS | FPS | Electricity Duty Exemption (EDE) | I alt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Virksomhed | |
| Viraj Profiles Ltd. | 0,16 % | | | 2,73 % | 0,25 % | | 0,09 % | 3,2 % |
| Raajratna Ventures Ltd. | 0,19 % | 4,70 % | 2,94 % | | 0,44 % | 4,80 % | | 13,0 % |
| Agarwal Fastners Pvt. Ltd. | 0,11 % | 6,53 % | | | 0,31 % | 4,80 % | | 11,7 % |
| Samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven | 0,16 % | 5,53 % | 2,94 % | | 0,25 % | 4,80 % | | 13,6 % |
| Andre virksomheder | 0,16 % | 5,53 % | 2,94 % | 2,73 % | 0,25 % | 4,80 % | 0,09 % | 16,5 % |

(117)

Ud fra konklusionerne, jf. nedenstående tabel, lå det udligningsberettigede subsidiebeløb udtrykt som værditold på mellem 3,2 % og 16,5 %:

Tabel 1

Ordning

EPCGS

DEPBS

AAS

EOUS

ECS

FPS

Electricity Duty Exemption (EDE)

I alt

Virksomhed

Viraj Profiles Ltd.

0,16 %

2,73 %

0,25 %

0,09 %

3,2 %

Raajratna Ventures Ltd.

0,19 %

4,70 %

2,94 %

0,44 %

4,80 %

13,0 %

Agarwal Fastners Pvt. Ltd.

0,11 %

6,53 %

0,31 %

4,80 %

11,7 %

Samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven

0,16 %

5,53 %

2,94 %

0,25 %

4,80 %

13,6 %

Andre virksomheder

0,16 %

5,53 %

2,94 %

2,73 %

0,25 %

4,80 %

0,09 %

16,5 %

| (118) | I henhold til grundforordningens artikel 15, stk. 3, udgør subsidiemargenen for de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, 13,6 %, hvilket blev beregnet på grundlag af den vejede gennemsnitlige subsidiemargen for hver af de programmer, som de samarbejdsvillige virksomheder i stikprøven drager fordel af. I forbindelse med beregningen til stikprøven af den vejede gennemsnitlige subsidiemargen blev de subsidiebeløb, der var konstateret for EOU-virksomhederne, og afgiftsfritagelsesordningen for elektricitet under pakkeordningen for tilskyndelsesforanstaltninger fra regeringen i Maharashtra (dvs. kun for EOU-virksomheder) udelukket fra beregningen, da det blev konstateret, at omfanget af disse subsidieordninger ikke dækker de to samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven. I forbindelse med EOU er det ikke muligt at kumulere EOU-relaterede fordele og fordele opnået under andre ordninger. Med hensyn til afgiftsfritagelsesordningen for elektricitet er den kun tilgængelig for EOU-virksomheder eller virksomheder, som er beliggende i visse områder af Maharashtra. Derfor er mængden af modtagere i forbindelse med denne ordning for begrænset til, at den kan anses for at gælde for virksomheder, der ikke indgår i stikprøven. |
| --- | --- |

(118)

I henhold til grundforordningens artikel 15, stk. 3, udgør subsidiemargenen for de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, 13,6 %, hvilket blev beregnet på grundlag af den vejede gennemsnitlige subsidiemargen for hver af de programmer, som de samarbejdsvillige virksomheder i stikprøven drager fordel af. I forbindelse med beregningen til stikprøven af den vejede gennemsnitlige subsidiemargen blev de subsidiebeløb, der var konstateret for EOU-virksomhederne, og afgiftsfritagelsesordningen for elektricitet under pakkeordningen for tilskyndelsesforanstaltninger fra regeringen i Maharashtra (dvs. kun for EOU-virksomheder) udelukket fra beregningen, da det blev konstateret, at omfanget af disse subsidieordninger ikke dækker de to samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven. I forbindelse med EOU er det ikke muligt at kumulere EOU-relaterede fordele og fordele opnået under andre ordninger. Med hensyn til afgiftsfritagelsesordningen for elektricitet er den kun tilgængelig for EOU-virksomheder eller virksomheder, som er beliggende i visse områder af Maharashtra. Derfor er mængden af modtagere i forbindelse med denne ordning for begrænset til, at den kan anses for at gælde for virksomheder, der ikke indgår i stikprøven.

| (119) | For alle de andre indiske eksportørers vedkommende bestemte Kommissionen først graden af samarbejde. Det fremgår af sammenligningen mellem Eurostats importdata og mængden af eksport til Unionen af den pågældende vare, som blev indberettet for undersøgelsesperioden af de samarbejdsvillige virksomheder eller grupper med eksport af den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden, at samarbejdsgraden blandt de eksporterende producenter i Indien var meget høj, næsten 100 %. I betragtning af dette høje samarbejdsniveau blev subsidiemargenen for alle ikke-samarbejdsvillige virksomheder fastsat til niveauet for den vejede gennemsnitlige subsidiemargen, der var blevet fastslået for de enkelte programmer, som de samarbejdsvillige virksomheder i stikprøven drager fordel af, dvs. 16,5 %. |
| --- | --- |

(119)

For alle de andre indiske eksportørers vedkommende bestemte Kommissionen først graden af samarbejde. Det fremgår af sammenligningen mellem Eurostats importdata og mængden af eksport til Unionen af den pågældende vare, som blev indberettet for undersøgelsesperioden af de samarbejdsvillige virksomheder eller grupper med eksport af den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden, at samarbejdsgraden blandt de eksporterende producenter i Indien var meget høj, næsten 100 %. I betragtning af dette høje samarbejdsniveau blev subsidiemargenen for alle ikke-samarbejdsvillige virksomheder fastsat til niveauet for den vejede gennemsnitlige subsidiemargen, der var blevet fastslået for de enkelte programmer, som de samarbejdsvillige virksomheder i stikprøven drager fordel af, dvs. 16,5 %.

4.   EU-ERHVERVSGRENEN

4.1.   EU-produktion

| (120) | Alle tilgængelige oplysninger om EU-producenterne, herunder oplysninger anført i klagen og oplysninger indsamlet af EU-producenterne før og efter undersøgelsens indledning, og de kontrollerede spørgeskemabesvarelser indsendt af EU-producenterne i stikprøven blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion. |
| --- | --- |

(120)

Alle tilgængelige oplysninger om EU-producenterne, herunder oplysninger anført i klagen og oplysninger indsamlet af EU-producenterne før og efter undersøgelsens indledning, og de kontrollerede spørgeskemabesvarelser indsendt af EU-producenterne i stikprøven blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion.

| (121) | På det grundlag blev den samlede EU-produktion skønsvis anslået til 52 000 ton i undersøgelsesperioden. I dette tal indgår produktionen fra alle EU-producenter, som gav sig til kende, og den anslåede produktionsmængde for de producenter, som ikke gav sig til kende i forbindelse med proceduren. |
| --- | --- |

(121)

På det grundlag blev den samlede EU-produktion skønsvis anslået til 52 000 ton i undersøgelsesperioden. I dette tal indgår produktionen fra alle EU-producenter, som gav sig til kende, og den anslåede produktionsmængde for de producenter, som ikke gav sig til kende i forbindelse med proceduren.

| (122) | Som anført i betragtning 14 blev der anvendt stikprøveudtagning i forbindelse med undersøgelsen af EU-producenterne. Af de 15 EU-producenter, som indsendte oplysninger inden procedurens indledning, blev der udvalgt en stikprøve på fem virksomheder. Efterfølgende besluttede en virksomhed, som anført i betragtning 16, ikke at samarbejde i undersøgelsen. De resterende samarbejdsvillige virksomheder, som indgik i stikprøven, tegnede sig for ca. 32 % af den samlede anslåede EU-produktion i UP og blev anset for at være repræsentativ for EU-erhvervsgrenen. Virksomhederne i stikprøven er de vigtigste producenter og er etableret i Frankrig og Italien, hvor den største mængde af den pågældende vare fremstilles. |
| --- | --- |

(122)

Som anført i betragtning 14 blev der anvendt stikprøveudtagning i forbindelse med undersøgelsen af EU-producenterne. Af de 15 EU-producenter, som indsendte oplysninger inden procedurens indledning, blev der udvalgt en stikprøve på fem virksomheder. Efterfølgende besluttede en virksomhed, som anført i betragtning 16, ikke at samarbejde i undersøgelsen. De resterende samarbejdsvillige virksomheder, som indgik i stikprøven, tegnede sig for ca. 32 % af den samlede anslåede EU-produktion i UP og blev anset for at være repræsentativ for EU-erhvervsgrenen. Virksomhederne i stikprøven er de vigtigste producenter og er etableret i Frankrig og Italien, hvor den største mængde af den pågældende vare fremstilles.

4.2.   EU-erhvervsgrenen

| (123) | Alle kendte EU-producenter, som er omtalt under betragtning 120, anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Unionen, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 1, og artikel 10, stk. 8, og omtales herefter som »EU-erhvervsgrenen«. |
| --- | --- |

(123)

Alle kendte EU-producenter, som er omtalt under betragtning 120, anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Unionen, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 1, og artikel 10, stk. 8, og omtales herefter som »EU-erhvervsgrenen«.

5.   SKADE

5.1.   Indledende bemærkninger

| (124) | De relevante Eurostat-importstatistikker sammen med oplysninger anført i klagen og oplysninger indsamlet af EU-producenterne før og efter undersøgelsens indledning samt de kontrollerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven blev også anvendt i forbindelse med evalueringen af de relevante skadesfaktorer. |
| --- | --- |

(124)

De relevante Eurostat-importstatistikker sammen med oplysninger anført i klagen og oplysninger indsamlet af EU-producenterne før og efter undersøgelsens indledning samt de kontrollerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven blev også anvendt i forbindelse med evalueringen af de relevante skadesfaktorer.

| (125) | Skadesanalysen med hensyn til de makroøkonomiske oplysninger, f.eks. produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse og produktivitet tager udgangspunkt i oplysninger fra EU-erhvervsgrenen som helhed. |
| --- | --- |

(125)

Skadesanalysen med hensyn til de makroøkonomiske oplysninger, f.eks. produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse og produktivitet tager udgangspunkt i oplysninger fra EU-erhvervsgrenen som helhed.

| (126) | Skadesanalysen med hensyn til de mikroøkonomiske oplysninger, f.eks. transaktionspriser, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast, evne til at rejse kapital, lagerbeholdninger og lønninger, tager udgangspunkt i oplysninger om EU-producenterne i stikprøven. |
| --- | --- |

(126)

Skadesanalysen med hensyn til de mikroøkonomiske oplysninger, f.eks. transaktionspriser, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast, evne til at rejse kapital, lagerbeholdninger og lønninger, tager udgangspunkt i oplysninger om EU-producenterne i stikprøven.

| (127) | De fire EU-producenter i stikprøven blev også udtaget til at indgå i stikprøven for så vidt angår udløbsundersøgelsen i forbindelse med antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Kina og Taiwan, som blev afsluttet den 7. januar 2012 (4). I denne fornyede undersøgelse blev der udtaget endnu en virksomhed til stikprøven, som ikke indgik i stikprøven i nærværende undersøgelse. I betragtning af at den betragtede periode for skadesanalysen overlapper perioden for udløbsundersøgelsen, er oplysningerne for 2008 og 2009 identiske undtaget for denne ene virksomhed. Ved at fremlægge tal for 2008 og 2009 vil det være muligt at slutte sig til tallene for den virksomhed, som ikke indgik i stikprøven for den nærværende sag. Derfor er mikroindikatorer som lagerbeholdninger, lønninger, investeringer, likviditet, investeringsafkast og rentabilitet blevet indekseret. |
| --- | --- |

(127)

De fire EU-producenter i stikprøven blev også udtaget til at indgå i stikprøven for så vidt angår udløbsundersøgelsen i forbindelse med antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Kina og Taiwan, som blev afsluttet den 7. januar 2012 (4). I denne fornyede undersøgelse blev der udtaget endnu en virksomhed til stikprøven, som ikke indgik i stikprøven i nærværende undersøgelse. I betragtning af at den betragtede periode for skadesanalysen overlapper perioden for udløbsundersøgelsen, er oplysningerne for 2008 og 2009 identiske undtaget for denne ene virksomhed. Ved at fremlægge tal for 2008 og 2009 vil det være muligt at slutte sig til tallene for den virksomhed, som ikke indgik i stikprøven for den nærværende sag. Derfor er mikroindikatorer som lagerbeholdninger, lønninger, investeringer, likviditet, investeringsafkast og rentabilitet blevet indekseret.

5.2.   EU-forbruget

| (128) | EU-forbruget blev fastlagt på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængde i Unionen som anført i klagen og krydschecket ved hjælp af spørgeskemabesvarelserne i stikprøven og de kontrollerede oplysninger fra producenterne i stikprøven. Desuden blev der også taget højde for importmængden ud fra Eurostat-oplysningerne i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(128)

EU-forbruget blev fastlagt på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængde i Unionen som anført i klagen og krydschecket ved hjælp af spørgeskemabesvarelserne i stikprøven og de kontrollerede oplysninger fra producenterne i stikprøven. Desuden blev der også taget højde for importmængden ud fra Eurostat-oplysningerne i den betragtede periode.

| (129) | På dette grundlag udviklede EU-forbruget sig således:

  Tabel 2 | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU-forbruget (ton) | 120 598 | 101 143 | 122 345 | 131 457 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 84 | 101 | 109 |
| Kilde: | Eurostat, oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser. |

(129)

På dette grundlag udviklede EU-forbruget sig således:

Tabel 2

2008

2009

2010

UP

EU-forbruget (ton)

120 598

101 143

122 345

131 457

Indeks (2008 = 100)

100

84

101

109

Kilde:

Eurostat, oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser.

| (130) | Det samlede forbrug på EU-markedet steg med 9 % i den betragtede periode. Mellem 2008 og 2009 var der et kraftigt fald på 16 % angiveligt som følge af de negative globale indvirkninger af den økonomiske krise på markedet, derefter steg forbruget igen med 21 % mellem 2009 og 2010 og med yderligere 7 % mellem 2010 og UP. |
| --- | --- |

(130)

Det samlede forbrug på EU-markedet steg med 9 % i den betragtede periode. Mellem 2008 og 2009 var der et kraftigt fald på 16 % angiveligt som følge af de negative globale indvirkninger af den økonomiske krise på markedet, derefter steg forbruget igen med 21 % mellem 2009 og 2010 og med yderligere 7 % mellem 2010 og UP.

5.3.   Import fra det pågældende land

| (131) | Importen fra Indien til Unionen udviklede sig som følger i den betragtede periode:

  Tabel 3 | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængde fra Indien (ton) | 14 546 | 18 883 | 21 914 | 24 072 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 130 | 151 | 165 |
| Markedsandel | 12,1 % | 18,7 % | 17,9 % | 18,3 % |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 155 | 149 | 152 |
| Kilde: | Eurostat-oplysninger og spørgeskemabesvarelser fra de eksporterende producenter. |

(131)

Importen fra Indien til Unionen udviklede sig som følger i den betragtede periode:

Tabel 3

2008

2009

2010

UP

Importmængde fra Indien (ton)

14 546

18 883

21 914

24 072

Indeks (2008 = 100)

100

130

151

165

Markedsandel

12,1 %

18,7 %

17,9 %

18,3 %

Indeks (2008 = 100)

100

155

149

152

Kilde:

Eurostat-oplysninger og spørgeskemabesvarelser fra de eksporterende producenter.

| (132) | Importen fra Indien voksede betydeligt med 65 % i den betragtede periode. Denne stigning var kraftigst mellem 2008 og 2009, da importen steg voldsomt med 30 %, og forbruget faldt med 16 %. På årsbasis fortsatte den indiske import med at stige i 2010 (+ 16 %) og i UP (+ 10 %) |
| --- | --- |

(132)

Importen fra Indien voksede betydeligt med 65 % i den betragtede periode. Denne stigning var kraftigst mellem 2008 og 2009, da importen steg voldsomt med 30 %, og forbruget faldt med 16 %. På årsbasis fortsatte den indiske import med at stige i 2010 (+ 16 %) og i UP (+ 10 %)

5.3.1.   Importpriser og prisunderbud

Tabel 4

| Importen fra Indien | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlig pris (EUR/ton) | 3 531 | 2 774 | 2 994 | 3 216 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 79 | 85 | 91 |
| Kilde: | Eurostat-oplysninger og spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven. |

Importen fra Indien

2008

2009

2010

UP

Gennemsnitlig pris (EUR/ton)

3 531

2 774

2 994

3 216

Indeks (2008 = 100)

100

79

85

91

Kilde:

Eurostat-oplysninger og spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven.

| (133) | Gennemsnitspriserne på importen fra Indien faldt generelt med 9 % i den betragtede periode. Dette forklarer stigningen i den indiske markedsandel fra 12,1 % til 18,3 % i samme periode. Den største stigning skete mellem 2008 og 2009, hvor de indiske eksportører forøgede deres markedsandel med over 6 procentpoint. |
| --- | --- |

(133)

Gennemsnitspriserne på importen fra Indien faldt generelt med 9 % i den betragtede periode. Dette forklarer stigningen i den indiske markedsandel fra 12,1 % til 18,3 % i samme periode. Den største stigning skete mellem 2008 og 2009, hvor de indiske eksportører forøgede deres markedsandel med over 6 procentpoint.

| (134) | For at kunne afgøre, om der var tale om prisunderbud i UP, blev de vejede gennemsnitlige priser for hver varetype, som EU-producenterne i stikprøven solgte til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til et niveau ab fabrik, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser for import fra Indien ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, fastsat på cif-basis med en passende justering for gældende told og omkostninger efter import. |
| --- | --- |

(134)

For at kunne afgøre, om der var tale om prisunderbud i UP, blev de vejede gennemsnitlige priser for hver varetype, som EU-producenterne i stikprøven solgte til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til et niveau ab fabrik, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser for import fra Indien ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, fastsat på cif-basis med en passende justering for gældende told og omkostninger efter import.

| (135) | Prissammenligningen blev foretaget for den enkelte transaktion i samme handelsled, efter passende justering og med fradrag af nedslag og rabatter. Resultatet af sammenligningen viste et prisunderbud på mellem 3 % og 13 % udtrykt som en procentdel af omsætningen i UP for EU-producenterne i stikprøven. |
| --- | --- |

(135)

Prissammenligningen blev foretaget for den enkelte transaktion i samme handelsled, efter passende justering og med fradrag af nedslag og rabatter. Resultatet af sammenligningen viste et prisunderbud på mellem 3 % og 13 % udtrykt som en procentdel af omsætningen i UP for EU-producenterne i stikprøven.

5.4.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

| (136) | I medfør af grundforordningens artikel 8, stk. 4, omfattede undersøgelsen af virkningerne af den subsidierede import fra Indien for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle de økonomiske faktorer, der er konstateret for EU-erhvervsgrenen i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(136)

I medfør af grundforordningens artikel 8, stk. 4, omfattede undersøgelsen af virkningerne af den subsidierede import fra Indien for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle de økonomiske faktorer, der er konstateret for EU-erhvervsgrenen i den betragtede periode.

5.4.1.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

Tabel 5

| | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsmængde (ton) | 69 514 | 56 396 | 62 213 | 51 800 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 81 | 89 | 75 |
| Produktionskapacitet (ton) | 140 743 | 127 200 | 128 796 | 111 455 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 90 | 92 | 79 |
| Kapacitetsudnyttelse | 49 % | 44 % | 48 % | 46 % |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 90 | 98 | 94 |
| Kilde: | Den samlede EU-erhvervsgren. |

2008

2009

2010

UP

Produktionsmængde (ton)

69 514

56 396

62 213

51 800

Indeks (2008 = 100)

100

81

89

75

Produktionskapacitet (ton)

140 743

127 200

128 796

111 455

Indeks (2008 = 100)

100

90

92

79

Kapacitetsudnyttelse

49 %

44 %

48 %

46 %

Indeks (2008 = 100)

100

90

98

94

Kilde:

Den samlede EU-erhvervsgren.

| (137) | Det fremgår af ovenstående tabel, at produktionen faldt betydeligt med 25 % i den betragtede periode. I tråd med den faldende efterspørgsel faldt produktionen kraftigt med 19 % i 2009, hvorefter steg igen med ca. 10 % i 2010. I UP faldt EU-produktionen igen med ca. 17 % sammenlignet med foregående år, selv om EU-forbruget steg med 7 %. |
| --- | --- |

(137)

Det fremgår af ovenstående tabel, at produktionen faldt betydeligt med 25 % i den betragtede periode. I tråd med den faldende efterspørgsel faldt produktionen kraftigt med 19 % i 2009, hvorefter steg igen med ca. 10 % i 2010. I UP faldt EU-produktionen igen med ca. 17 % sammenlignet med foregående år, selv om EU-forbruget steg med 7 %.

| (138) | EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet faldt med ca. 21 % i den betragtede periode. Kapacitetsudnyttelsen faldt også i den betragtede periode og lå konstant under 50 %. |
| --- | --- |

(138)

EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet faldt med ca. 21 % i den betragtede periode. Kapacitetsudnyttelsen faldt også i den betragtede periode og lå konstant under 50 %.

5.4.2.   Salgsmængde og markedsandel

Tabel 6

| | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgsmængde (ton) | 56 042 | 44 627 | 45 976 | 48 129 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 80 | 82 | 86 |
| Markedsandel | 46,5 % | 44,1 % | 37,6 % | 36,6 % |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 95 | 81 | 79 |
| Kilde: | Den samlede EU-erhvervsgren. |

2008

2009

2010

UP

Salgsmængde (ton)

56 042

44 627

45 976

48 129

Indeks (2008 = 100)

100

80

82

86

Markedsandel

46,5 %

44,1 %

37,6 %

36,6 %

Indeks (2008 = 100)

100

95

81

79

Kilde:

Den samlede EU-erhvervsgren.

| (139) | Set i lyset af et stigende forbrug (+ 9 %) faldt salgsmængden af samme vare med 14 % i den betragtede periode ved salg til den første uafhængige kunde i Unionen. Markedsandelen faldt følgelig fra 46,5 % i 2008 til 36,6 % i undersøgelsesperioden. Efter en markant nedgang i salgsmængden i 2009 (– 20 %) steg den lidt i 2010 og i UP. |
| --- | --- |

(139)

Set i lyset af et stigende forbrug (+ 9 %) faldt salgsmængden af samme vare med 14 % i den betragtede periode ved salg til den første uafhængige kunde i Unionen. Markedsandelen faldt følgelig fra 46,5 % i 2008 til 36,6 % i undersøgelsesperioden. Efter en markant nedgang i salgsmængden i 2009 (– 20 %) steg den lidt i 2010 og i UP.

5.4.3.   Vækst

| (140) | EU-forbruget steg med 9 % mellem 2008 og undersøgelsesperioden. EU-erhvervsgrenens salgsvolumen og markedsandel faldt dog i samme periode med henholdsvis 14 % og 21 %. Samtidig voksede importen fra Indien betydeligt med 65 %. |
| --- | --- |

(140)

EU-forbruget steg med 9 % mellem 2008 og undersøgelsesperioden. EU-erhvervsgrenens salgsvolumen og markedsandel faldt dog i samme periode med henholdsvis 14 % og 21 %. Samtidig voksede importen fra Indien betydeligt med 65 %.

5.4.4.   Beskæftigelse

Tabel 7

| | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal ansatte | 1 007 | 863 | 821 | 761 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 86 | 82 | 76 |
| Produktivitet (pr. enhed/ansat)

  Indeks (2008 = 100) | 100 | 95 | 110 | 99 |
| Kilde: | Den samlede EU-erhvervsgren. |

2008

2009

2010

UP

Antal ansatte

1 007

863

821

761

Indeks (2008 = 100)

100

86

82

76

Produktivitet (pr. enhed/ansat)

Indeks (2008 = 100)

100

95

110

99

Kilde:

Den samlede EU-erhvervsgren.

| (141) | Som følge af en indskrænkning af EU-erhvervsgrenens aktiviteter blev antallet af ansatte reduceret i overensstemmelse hermed, dvs. med 24 %, i den betragtede periode. Mellem 2008 og undersøgelsesperioden steg lønningerne pr. ansat med 6 %. |
| --- | --- |

(141)

Som følge af en indskrænkning af EU-erhvervsgrenens aktiviteter blev antallet af ansatte reduceret i overensstemmelse hermed, dvs. med 24 %, i den betragtede periode. Mellem 2008 og undersøgelsesperioden steg lønningerne pr. ansat med 6 %.

| (142) | EU-erhvervsgrenens produktivitet målt som årlig produktion (i ton) pr. ansat faldt lidt med 2 % i den betragtede periode. Den nåede sit laveste niveau i 2009, hvorefter den steg lidt hen imod UP. |
| --- | --- |

(142)

EU-erhvervsgrenens produktivitet målt som årlig produktion (i ton) pr. ansat faldt lidt med 2 % i den betragtede periode. Den nåede sit laveste niveau i 2009, hvorefter den steg lidt hen imod UP.

5.4.5.   Unionens gennemsnitlige enhedspriser

Tabel 8

| | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enhedspris i Unionen til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder

  (EUR pr. ton) | 4 336 | 2 792 | 3 914 | 4 244 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 64 | 90 | 98 |
| Kilde: | Spørgeskemabesvarelser fra producenter i stikprøven. |

2008

2009

2010

UP

Enhedspris i Unionen til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder

(EUR pr. ton)

4 336

2 792

3 914

4 244

Indeks (2008 = 100)

100

64

90

98

Kilde:

Spørgeskemabesvarelser fra producenter i stikprøven.

| (143) | De gennemsnitlige salgspriser faldt med 2 % i løbet af den betragtede periode. I 2009 blev EU-erhvervsgrenen tvunget til at sænke sine salgspriser med 36 % på baggrund af den økonomiske afmatning og det kraftige fald i importpriserne fra Indien (– 21 %). I løbet af 2010 og UP steg EU-erhvervsgrenens salgspriser igen. |
| --- | --- |

(143)

De gennemsnitlige salgspriser faldt med 2 % i løbet af den betragtede periode. I 2009 blev EU-erhvervsgrenen tvunget til at sænke sine salgspriser med 36 % på baggrund af den økonomiske afmatning og det kraftige fald i importpriserne fra Indien (– 21 %). I løbet af 2010 og UP steg EU-erhvervsgrenens salgspriser igen.

| (144) | Det fremgik af undersøgelsen, at nedgangen i salgspriserne i 2009 afspejlede nedgangen i omkostninger, som gik tilbage med 18 % i forhold til niveauet fra 2008. Denne omkostningsnedgang skyldtes hovedsageligt faldende råmaterialepriser, især på nikkel, som har en ustabil prisudvikling. EU-erhvervsgrenen var imidlertid tvunget til at sænke sine salgspriser mere end omkostningsnedgangen i lyset af den ekspansion, som havde fundet sted inden for indisk lavprisimport i 2009. |
| --- | --- |

(144)

Det fremgik af undersøgelsen, at nedgangen i salgspriserne i 2009 afspejlede nedgangen i omkostninger, som gik tilbage med 18 % i forhold til niveauet fra 2008. Denne omkostningsnedgang skyldtes hovedsageligt faldende råmaterialepriser, især på nikkel, som har en ustabil prisudvikling. EU-erhvervsgrenen var imidlertid tvunget til at sænke sine salgspriser mere end omkostningsnedgangen i lyset af den ekspansion, som havde fundet sted inden for indisk lavprisimport i 2009.

5.4.6.   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at tilvejebringe kapital

Tabel 9

| | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitet ved EU-salget (% af nettosalget)


  Indeks (2008 = 100) | – 100 | – 442 | –74 | –24 |
| Likviditet

  Indeks (2008 = 100) | – 100 | –1 827 | –40 | 171 |
| Investeringer (EUR)

  Indeks (2008 = 100) | 100 | 29 | 59 | 6 |
| Investeringsafkast

  Indeks (2008 = 100) | – 100 | – 284 | –59 | –28 |
| Kilde: | Eurostat og spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven. |

2008

2009

2010

UP

Rentabilitet ved EU-salget (% af nettosalget)

Indeks (2008 = 100)

– 100

– 442

–74

–24

Likviditet

Indeks (2008 = 100)

– 100

–1 827

–40

171

Investeringer (EUR)

Indeks (2008 = 100)

100

29

59

6

Investeringsafkast

Indeks (2008 = 100)

– 100

– 284

–59

–28

Kilde:

Eurostat og spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven.

| (145) | Det fremgik af undersøgelsen, at EU-erhvervsgrenens pris var under pres fra importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Indien, selv om nedgangen i salgspriser til dels afspejlede omkostningsnedgangen. EU-erhvervsgrenens rentabilitet havde været negativ siden begyndelsen af den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen var især i 2009 tvunget til at sænke sine salgspriser mere end omkostningsnedgangen i lyset af den ekspansion, som havde fundet sted inden for indisk lavprisimport. Det førte til en betydelig forværring af rentabiliteten for dette år. I 2010 og i UP forbedredes rentabiliteten dog, men den var stadig negativ. |
| --- | --- |

(145)

Det fremgik af undersøgelsen, at EU-erhvervsgrenens pris var under pres fra importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Indien, selv om nedgangen i salgspriser til dels afspejlede omkostningsnedgangen. EU-erhvervsgrenens rentabilitet havde været negativ siden begyndelsen af den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen var især i 2009 tvunget til at sænke sine salgspriser mere end omkostningsnedgangen i lyset af den ekspansion, som havde fundet sted inden for indisk lavprisimport. Det førte til en betydelig forværring af rentabiliteten for dette år. I 2010 og i UP forbedredes rentabiliteten dog, men den var stadig negativ.

| (146) | Likviditeten, som er erhvervsgrenens evne til selv at finansiere sine aktiviteter, fulgte samme tendens som rentabiliteten. Den nåede sit laveste niveau i 2009, hvorefter den viste en stigende tendens og blev positiv i UP. |
| --- | --- |

(146)

Likviditeten, som er erhvervsgrenens evne til selv at finansiere sine aktiviteter, fulgte samme tendens som rentabiliteten. Den nåede sit laveste niveau i 2009, hvorefter den viste en stigende tendens og blev positiv i UP.

| (147) | Efter at der i 2008 var blevet investeret i produktionen af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål, faldt investeringerne med ca. 94 % i den betragtede periode. Investeringsafkastet viste en lignende negativ udvikling i tråd med de negative resultater, som var blevet opnået af EU-erhvervsgrenen i den betragtede periode, og forblev negativ. |
| --- | --- |

(147)

Efter at der i 2008 var blevet investeret i produktionen af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål, faldt investeringerne med ca. 94 % i den betragtede periode. Investeringsafkastet viste en lignende negativ udvikling i tråd med de negative resultater, som var blevet opnået af EU-erhvervsgrenen i den betragtede periode, og forblev negativ.

| (148) | Udviklingen inden for rentabilitet, likviditet og det lave investeringsniveau tyder på, at EU-producenterne i stikprøven måske havde haft vanskeligt ved at rejse kapital. |
| --- | --- |

(148)

Udviklingen inden for rentabilitet, likviditet og det lave investeringsniveau tyder på, at EU-producenterne i stikprøven måske havde haft vanskeligt ved at rejse kapital.

5.4.7.   Lagerbeholdninger

Tabel 10

| | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EU-erhvervsgrenens ultimolagre –

  indeks (2008 = 100) | 100 | 92 | 100 | 103 |
| Kilde: | Spørgeskemabesvarelse |

2008

2009

2010

UP

EU-erhvervsgrenens ultimolagre –

indeks (2008 = 100)

100

92

100

103

Kilde:

Spørgeskemabesvarelse

| (149) | EU-erhvervsgrenens lagerbeholdning steg med 3 % i den betragtede periode. I 2009 var ultimolagrene faldet med 8 %, hvorefter den steg i 2010 og i UP med henholdsvis 8 % og 3 %. |
| --- | --- |

(149)

EU-erhvervsgrenens lagerbeholdning steg med 3 % i den betragtede periode. I 2009 var ultimolagrene faldet med 8 %, hvorefter den steg i 2010 og i UP med henholdsvis 8 % og 3 %.

5.4.8.   Subsidiemargenens størrelse

| (150) | I betragtning af mængden af, markedsandelen for og priserne på den subsidierede import fra Indien kan de faktiske subsidiemargeners virkning for EU-erhvervsgrenen ikke anses for at være ubetydelig. |
| --- | --- |

(150)

I betragtning af mængden af, markedsandelen for og priserne på den subsidierede import fra Indien kan de faktiske subsidiemargeners virkning for EU-erhvervsgrenen ikke anses for at være ubetydelig.

5.5.   Konklusion vedrørende skade

| (151) | Det fremgik af undersøgelsen, at de fleste skadesindikatorer, f.eks. produktion (– 25 %), kapacitetsudnyttelse (– 6 %), salgsmængde (– 14 %), markedsandel (– 21 %) og beskæftigelse (– 24 %) forværredes i den betragtede periode. På baggrund af et stigende forbrug faldt både salgsmængden og markedsandelen. Salgsmængden steg lidt igen i 2010 og i UP sammenlignet med 2009; imidlertid var EU-erhvervsgrenen ikke i stand til at genvinde sin tabte markedsandel på grund af udvidelsen af den indiske import, som steg støt i den betragtede periode til priser, der konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser. |
| --- | --- |

(151)

Det fremgik af undersøgelsen, at de fleste skadesindikatorer, f.eks. produktion (– 25 %), kapacitetsudnyttelse (– 6 %), salgsmængde (– 14 %), markedsandel (– 21 %) og beskæftigelse (– 24 %) forværredes i den betragtede periode. På baggrund af et stigende forbrug faldt både salgsmængden og markedsandelen. Salgsmængden steg lidt igen i 2010 og i UP sammenlignet med 2009; imidlertid var EU-erhvervsgrenen ikke i stand til at genvinde sin tabte markedsandel på grund af udvidelsen af den indiske import, som steg støt i den betragtede periode til priser, der konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser.

| (152) | Desuden blev skadesindikatorerne vedrørende EU-erhvervsgrenens finansielle resultater, f.eks. likviditet og rentabilitet, alvorligt påvirket. Det betyder, at EU-erhvervsgrenens evne til at rejse kapital også blev undermineret. |
| --- | --- |

(152)

Desuden blev skadesindikatorerne vedrørende EU-erhvervsgrenens finansielle resultater, f.eks. likviditet og rentabilitet, alvorligt påvirket. Det betyder, at EU-erhvervsgrenens evne til at rejse kapital også blev undermineret.

| (153) | Ud fra ovenstående blev det konkluderet, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 8, stk. 5. |
| --- | --- |

(153)

Ud fra ovenstående blev det konkluderet, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 8, stk. 5.

6.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

6.1.   Indledning

| (154) | I henhold til grundforordningens artikel 8, stk. 5 og 6, undersøgte Kommissionen, om den subsidierede import med oprindelse i Indien har forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end den subsidierede import, der samtidig kunne have tilføjet EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet den subsidierede import. |
| --- | --- |

(154)

I henhold til grundforordningens artikel 8, stk. 5 og 6, undersøgte Kommissionen, om den subsidierede import med oprindelse i Indien har forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end den subsidierede import, der samtidig kunne have tilføjet EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet den subsidierede import.

6.2.   Virkningerne af den subsidierede import

| (155) | Det fremgik af undersøgelsen, at EU-forbruget steg med 9 % i den betragtede periode, mens EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt med 14 %, og markedsandelen med 21 %. Samtidig steg den subsidierede import fra Indien voldsomt med 65 %, hvilket forøgede markedsandelen med 52 %. |
| --- | --- |

(155)

Det fremgik af undersøgelsen, at EU-forbruget steg med 9 % i den betragtede periode, mens EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt med 14 %, og markedsandelen med 21 %. Samtidig steg den subsidierede import fra Indien voldsomt med 65 %, hvilket forøgede markedsandelen med 52 %.

| (156) | I 2010 og i UP gik EU-forbruget frem i tråd med den almindelige økonomiske fremgang. Men EU-erhvervsgrenens salgsmængde steg kun let i 2010 (+ 2,3 %) og i UP (+ 4,7 %). På den anden side viste undersøgelsen en årlig stigning i den indiske import på 16 % i 2010 og 10 % i UP. |
| --- | --- |

(156)

I 2010 og i UP gik EU-forbruget frem i tråd med den almindelige økonomiske fremgang. Men EU-erhvervsgrenens salgsmængde steg kun let i 2010 (+ 2,3 %) og i UP (+ 4,7 %). På den anden side viste undersøgelsen en årlig stigning i den indiske import på 16 % i 2010 og 10 % i UP.

| (157) | Den subsidierede import fra Indien udøvede et pres på EU-erhvervsgrenen især i 2009, da den steg med 30 % sammenlignet med 2008, og markedsandelen øgedes med 6,6 procentpoint. Det samme år faldt EU-erhvervsgrenens salgsmængde med 20 %. |
| --- | --- |

(157)

Den subsidierede import fra Indien udøvede et pres på EU-erhvervsgrenen især i 2009, da den steg med 30 % sammenlignet med 2008, og markedsandelen øgedes med 6,6 procentpoint. Det samme år faldt EU-erhvervsgrenens salgsmængde med 20 %.

| (158) | Med hensyn til presset på priserne i 2009 faldt den gennemsnitlige importpris fra Indien med 21 %, hvilket tvang EU-erhvervsgrenen til at sænke sine salgspriser med 36 %. Denne nedgang var større end omkostningsnedgangen. Situationen førte til en betydelig forværring i rentabiliteten, som faldt voldsomt i 2009. |
| --- | --- |

(158)

Med hensyn til presset på priserne i 2009 faldt den gennemsnitlige importpris fra Indien med 21 %, hvilket tvang EU-erhvervsgrenen til at sænke sine salgspriser med 36 %. Denne nedgang var større end omkostningsnedgangen. Situationen førte til en betydelig forværring i rentabiliteten, som faldt voldsomt i 2009.

| (159) | Priserne på importen fra Indien gik i alt tilbage med 9 % i den betragtede periode og forblev konstant lavere end importpriserne fra resten af verden og EU-erhvervsgrenens salgspriser. |
| --- | --- |

(159)

Priserne på importen fra Indien gik i alt tilbage med 9 % i den betragtede periode og forblev konstant lavere end importpriserne fra resten af verden og EU-erhvervsgrenens salgspriser.

| (160) | På baggrund af ovenstående kan det konkluderes, at den massive stigning i den subsidierede import fra Indien til priser, som konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser, har spillet en afgørende rolle for den væsentlige skade, EU-erhvervsgrenen har lidt, hvilket afspejles i den dårlige finansielle situation, det betydelige fald i salgsmængde og markedsandel samt forringelsen af næsten samtlige skadesindikatorer. |
| --- | --- |

(160)

På baggrund af ovenstående kan det konkluderes, at den massive stigning i den subsidierede import fra Indien til priser, som konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser, har spillet en afgørende rolle for den væsentlige skade, EU-erhvervsgrenen har lidt, hvilket afspejles i den dårlige finansielle situation, det betydelige fald i salgsmængde og markedsandel samt forringelsen af næsten samtlige skadesindikatorer.

6.3.   Andre faktorers indvirkning

6.3.1.   Import fra andre tredjelande

Tabel 11

| | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængder fra andre tredjelande (ton) | 50 010 | 37 633 | 54 454 | 59 255 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 75 | 109 | 118 |
| Markedsandel for importen fra andre tredjelande | 41,5 % | 37,2 % | 44,5 % | 45,1 % |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 90 | 107 | 109 |
| Gennemsnitspris for importen fra andre tredjelande (EUR/ton) | 5 380 | 5 236 | 5 094 | 5 234 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 97 | 95 | 97 |
| Importmængde fra Malaysia (ton) | 13 712 | 9 810 | 9 611 | 9 966 |
| Markedsandel for importen fra Malaysia | 11,4 % | 9,7 % | 7,9 % | 7,6 % |
| Gennemsnitspris for importen fra Malaysia (EUR/ton) | 4 203 | 2 963 | 3 324 | 3 633 |
| Importmængde fra Filippinerne (ton) | 7 046 | 5 406 | 15 576 | 18 149 |
| Markedsandel for importen fra Filippinerne | 5,8 % | 5,3 % | 12,7 % | 13,8 % |
| Gennemsnitspris for importen fra Filippinerne (EUR/ton) | 4 645 | 3 474 | 3 714 | 3 912 |
| Importmængde fra Folkerepublikken Kina (ton) | 2 332 | 2 452 | 3 217 | 3 288 |
| Markedsandel for importen fra Folkerepublikken Kina | 1,9 % | 2,4 % | 2,6 % | 2,5 % |
| Gennemsnitspris for importen fra Folkerepublikken Kina (EUR/ton) | 4 004 | 4 561 | 5 272 | 5 648 |
| Importmængde fra Taiwan (ton) | 4 304 | 3 703 | 6 451 | 6 640 |
| Markedsandel for importen fra Taiwan | 3,6 % | 3,7 % | 5,3 % | 5,1 % |
| Gennemsnitspris for importen fra Taiwan (EUR/ton) | 5 092 | 4 719 | 4 755 | 4 943 |
| Kilde: | Eurostat |

2008

2009

2010

UP

Importmængder fra andre tredjelande (ton)

50 010

37 633

54 454

59 255

Indeks (2008 = 100)

100

75

109

118

Markedsandel for importen fra andre tredjelande

41,5 %

37,2 %

44,5 %

45,1 %

Indeks (2008 = 100)

100

90

107

109

Gennemsnitspris for importen fra andre tredjelande (EUR/ton)

5 380

5 236

5 094

5 234

Indeks (2008 = 100)

100

97

95

97

Importmængde fra Malaysia (ton)

13 712

9 810

9 611

9 966

Markedsandel for importen fra Malaysia

11,4 %

9,7 %

7,9 %

7,6 %

Gennemsnitspris for importen fra Malaysia (EUR/ton)

4 203

2 963

3 324

3 633

Importmængde fra Filippinerne (ton)

7 046

5 406

15 576

18 149

Markedsandel for importen fra Filippinerne

5,8 %

5,3 %

12,7 %

13,8 %

Gennemsnitspris for importen fra Filippinerne (EUR/ton)

4 645

3 474

3 714

3 912

Importmængde fra Folkerepublikken Kina (ton)

2 332

2 452

3 217

3 288

Markedsandel for importen fra Folkerepublikken Kina

1,9 %

2,4 %

2,6 %

2,5 %

Gennemsnitspris for importen fra Folkerepublikken Kina (EUR/ton)

4 004

4 561

5 272

5 648

Importmængde fra Taiwan (ton)

4 304

3 703

6 451

6 640

Markedsandel for importen fra Taiwan

3,6 %

3,7 %

5,3 %

5,1 %

Gennemsnitspris for importen fra Taiwan (EUR/ton)

5 092

4 719

4 755

4 943

Kilde:

Eurostat

| (161) | Det fremgår af Eurostats oplysninger, at importmængden til Unionen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i andre tredjelande faldt med 18 % i den betragtede periode. Samtidig faldt de gennemsnitlige importpriser med ca. 3 % i den betragtede periode, og markedsandelen steg med ca. 9 %. |
| --- | --- |

(161)

Det fremgår af Eurostats oplysninger, at importmængden til Unionen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i andre tredjelande faldt med 18 % i den betragtede periode. Samtidig faldt de gennemsnitlige importpriser med ca. 3 % i den betragtede periode, og markedsandelen steg med ca. 9 %.

| (162) | Der har været antidumpingforanstaltninger gældende på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Taiwan siden den 19. november 2005. Til trods for disse foranstaltninger er denne import steget betydeligt i den betragtede periode, selv om markedsandelen forblev ret begrænset, dvs. på henholdsvis 2,5 % og 5,1 % i UP. Andre væsentlige kilder til import er Filippinerne og Malaysia. Især importen fra Filippinerne er steget betydeligt i den betragtede periode, hvilket forøgede markedsandelen fra 5,8 % til 13,8 i UP. |
| --- | --- |

(162)

Der har været antidumpingforanstaltninger gældende på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Taiwan siden den 19. november 2005. Til trods for disse foranstaltninger er denne import steget betydeligt i den betragtede periode, selv om markedsandelen forblev ret begrænset, dvs. på henholdsvis 2,5 % og 5,1 % i UP. Andre væsentlige kilder til import er Filippinerne og Malaysia. Især importen fra Filippinerne er steget betydeligt i den betragtede periode, hvilket forøgede markedsandelen fra 5,8 % til 13,8 i UP.

| (163) | Med hensyn til Malaysia var der en faldende tendens i den betragtede periode, men importen udgjorde stadig en markedsandel på 7,6 % i UP. Importmængden fra Filippinerne steg betydeligt i den betragtede periode. Men som anført nedenfor var den gennemsnitlige importpris meget højere nemlig, ca. 20 %, end gennemsnitsprisen for skruer, bolte, møtrikker og lignende varer med oprindelse i Indien. |
| --- | --- |

(163)

Med hensyn til Malaysia var der en faldende tendens i den betragtede periode, men importen udgjorde stadig en markedsandel på 7,6 % i UP. Importmængden fra Filippinerne steg betydeligt i den betragtede periode. Men som anført nedenfor var den gennemsnitlige importpris meget højere nemlig, ca. 20 %, end gennemsnitsprisen for skruer, bolte, møtrikker og lignende varer med oprindelse i Indien.

| (164) | Med hensyn til importpriserne, forblev de gennemsnitlige importpriser fra andre tredjelande ret stabile i den betragtede periode og lå konstant over EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser og de gennemsnitlige importpriser fra Indien. |
| --- | --- |

(164)

Med hensyn til importpriserne, forblev de gennemsnitlige importpriser fra andre tredjelande ret stabile i den betragtede periode og lå konstant over EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser og de gennemsnitlige importpriser fra Indien.

| (165) | På baggrund af ovenstående blev det foreløbigt konkluderet, at importen fra andre tredjelande ikke brød årsagssammenhængen mellem virkningen af den subsidierede import fra Indien og den væsentlige skade, der var påført EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(165)

På baggrund af ovenstående blev det foreløbigt konkluderet, at importen fra andre tredjelande ikke brød årsagssammenhængen mellem virkningen af den subsidierede import fra Indien og den væsentlige skade, der var påført EU-erhvervsgrenen.

6.3.2.   Økonomisk krise

| (166) | Den økonomiske krise forklarer delvis EU-forbrugets tilbagegang i 2009. Det er dog værd at bemærke, at mængden af den indiske import steg med 30 % til trods for faldet i forbruget på 16 % i 2009. |
| --- | --- |

(166)

Den økonomiske krise forklarer delvis EU-forbrugets tilbagegang i 2009. Det er dog værd at bemærke, at mængden af den indiske import steg med 30 % til trods for faldet i forbruget på 16 % i 2009.

| (167) | I 2010 og i UP gik EU-forbruget frem i tråd med den almindelige økonomiske fremgang. Men EU-erhvervsgrenens salgsmængde steg kun lidt, med 2,3 % i 2010 og 4,7 i UP. Det skal sammenlignes med en årlig stigning i den indiske import på henholdsvis 16 % og 10 %. |
| --- | --- |

(167)

I 2010 og i UP gik EU-forbruget frem i tråd med den almindelige økonomiske fremgang. Men EU-erhvervsgrenens salgsmængde steg kun lidt, med 2,3 % i 2010 og 4,7 i UP. Det skal sammenlignes med en årlig stigning i den indiske import på henholdsvis 16 % og 10 %.

| (168) | Under normale økonomiske forhold og uden et kraftigt pristryk og øgede importniveauer gennem subsidieret import ville EU-erhvervsgrenen muligvis have haft svært ved at klare nedgangen i forbruget og stigningen i de faste omkostninger pr. enhed på grund af den reducerede kapacitetsudnyttelse, som den oplevede. Imidlertid har den subsidierede import forstærket virkningen af den økonomiske afmatning, og selv under det generelle økonomiske opsving var EU-erhvervsgrenen ikke i stand til at genrejse sig og genvinde den markedsandel, som blev tabt til den indiske import. |
| --- | --- |

(168)

Under normale økonomiske forhold og uden et kraftigt pristryk og øgede importniveauer gennem subsidieret import ville EU-erhvervsgrenen muligvis have haft svært ved at klare nedgangen i forbruget og stigningen i de faste omkostninger pr. enhed på grund af den reducerede kapacitetsudnyttelse, som den oplevede. Imidlertid har den subsidierede import forstærket virkningen af den økonomiske afmatning, og selv under det generelle økonomiske opsving var EU-erhvervsgrenen ikke i stand til at genrejse sig og genvinde den markedsandel, som blev tabt til den indiske import.

| (169) | Selv om den økonomiske krise i 2008-2009 kan have bidraget til EU-erhvervsgrenens dårlige resultater, kan den derfor ikke generelt anses for at have en sådan virkning, at den kan bryde årsagssammenhængen mellem den subsidierede import og den skadevoldende situation for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(169)

Selv om den økonomiske krise i 2008-2009 kan have bidraget til EU-erhvervsgrenens dårlige resultater, kan den derfor ikke generelt anses for at have en sådan virkning, at den kan bryde årsagssammenhængen mellem den subsidierede import og den skadevoldende situation for EU-erhvervsgrenen.

6.3.3.   Eksportresultater for EU-producenterne i stikprøven

Tabel 12

| | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksportsalg i ton | 967 | 689 | 933 | 884 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 71 | 97 | 91 |
| Salgspris pr. enhed i euro | 4 770 | 3 060 | 4 020 | 4 313 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 64 | 84 | 90 |

2008

2009

2010

UP

Eksportsalg i ton

967

689

933

884

Indeks (2008 = 100)

100

71

97

91

Salgspris pr. enhed i euro

4 770

3 060

4 020

4 313

Indeks (2008 = 100)

100

64

84

90

| (170) | I den betragtede periode faldt eksportmængden hos de EU-producenter, der indgik i stikprøven, med 9 %, mens de gennemsnitlige salgspriser faldt med 10 %. Det kan ikke udelukkes, at den negative tendens inden for eksportresultaterne kan have haft en yderligere negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenen, men det konkluderes dog på grundlag af de begrænsede eksportmængder i relation til salget på EU-markedet, at virkningen ikke bryder årsagssammenhængen mellem den subsidierede import og den konstaterede skade. |
| --- | --- |

(170)

I den betragtede periode faldt eksportmængden hos de EU-producenter, der indgik i stikprøven, med 9 %, mens de gennemsnitlige salgspriser faldt med 10 %. Det kan ikke udelukkes, at den negative tendens inden for eksportresultaterne kan have haft en yderligere negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenen, men det konkluderes dog på grundlag af de begrænsede eksportmængder i relation til salget på EU-markedet, at virkningen ikke bryder årsagssammenhængen mellem den subsidierede import og den konstaterede skade.

6.4.   Konklusion med hensyn til årsagssammenhæng

| (171) | Ovenstående analyse har vist, at der i den betragtede periode var en kraftig stigning i mængden og markedsandelen for den subsidierede import til lave priser med oprindelse i Indien. Dertil kommer, at det blev konstateret, at denne import konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet. |
| --- | --- |

(171)

Ovenstående analyse har vist, at der i den betragtede periode var en kraftig stigning i mængden og markedsandelen for den subsidierede import til lave priser med oprindelse i Indien. Dertil kommer, at det blev konstateret, at denne import konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet.

| (172) | Denne stigning i mængde og markedsandel for den subsidierede indiske import var konstant, selv i 2009, da EU-forbruget faldt med 16 %, og indtraf samtidig med den negative udvikling i EU-erhvervsgrenens markedsandel i samme periode. |
| --- | --- |

(172)

Denne stigning i mængde og markedsandel for den subsidierede indiske import var konstant, selv i 2009, da EU-forbruget faldt med 16 %, og indtraf samtidig med den negative udvikling i EU-erhvervsgrenens markedsandel i samme periode.

| (173) | Det lykkedes de indiske eksporterende producenter at øge deres markedsandel betydeligt allerede fra 2008 trods den økonomiske afmatning og et kraftigt fald i EU-forbruget. Det faldt sammen med en negativ udvikling i EU-erhvervsgrenens markedsandel og en kraftig tilbagegang i rentabiliteten og i andre finansielle indikatorer. I den betragtede periode havde den voldsomme stigning i den subsidierede import til lave priser fra Indien, som konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser en overordnet negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens finansielle situation. Selv om situationen forbedredes lidt, da man nærmede sig UP, var EU-erhvervsgrenen ude af stand til at genvinde sin tabte markedsandel, og rentabiliteten forblev negativ. |
| --- | --- |

(173)

Det lykkedes de indiske eksporterende producenter at øge deres markedsandel betydeligt allerede fra 2008 trods den økonomiske afmatning og et kraftigt fald i EU-forbruget. Det faldt sammen med en negativ udvikling i EU-erhvervsgrenens markedsandel og en kraftig tilbagegang i rentabiliteten og i andre finansielle indikatorer. I den betragtede periode havde den voldsomme stigning i den subsidierede import til lave priser fra Indien, som konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser en overordnet negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens finansielle situation. Selv om situationen forbedredes lidt, da man nærmede sig UP, var EU-erhvervsgrenen ude af stand til at genvinde sin tabte markedsandel, og rentabiliteten forblev negativ.

| (174) | Undersøgelsen af andre kendte faktorer, herunder den økonomiske krise, som kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, afslørede, at disse faktorer ikke brød årsagssammenhængen mellem den subsidierede import fra Indien og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(174)

Undersøgelsen af andre kendte faktorer, herunder den økonomiske krise, som kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, afslørede, at disse faktorer ikke brød årsagssammenhængen mellem den subsidierede import fra Indien og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.

| (175) | På grundlag af ovenstående konkluderedes det derfor foreløbigt, at dumpingimporten fra Indien har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 8, stk. 5. |
| --- | --- |

(175)

På grundlag af ovenstående konkluderedes det derfor foreløbigt, at dumpingimporten fra Indien har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 8, stk. 5.

7.   UNIONENS INTERESSER

7.1.   Indledende bemærkning

| (176) | Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 31, om der til trods for konklusionerne om skadevoldende subsidiering er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at indføre foranstaltninger i dette tilfælde. Unionens interesser blev fastsat på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser. |
| --- | --- |

(176)

Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 31, om der til trods for konklusionerne om skadevoldende subsidiering er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at indføre foranstaltninger i dette tilfælde. Unionens interesser blev fastsat på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.

7.2.   EU-erhvervsgrenens interesser

| (177) | EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af den subsidierede import fra Indien. Der mindes om, at de fleste skadesindikatorer viste en negativ tendens i den betragtede periode. Uden foranstaltninger forekommer en yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation uundgåelig. |
| --- | --- |

(177)

EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af den subsidierede import fra Indien. Der mindes om, at de fleste skadesindikatorer viste en negativ tendens i den betragtede periode. Uden foranstaltninger forekommer en yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation uundgåelig.

| (178) | Det forventes, at indførelsen af midlertidige udligningsforanstaltninger vil genoprette effektive handelsvilkår på EU-markedet og sætte EU-erhvervsgrenen i stand til at tilpasse priserne på den undersøgte vare, så de afspejler omkostningerne ved de forskellige komponenter og markedsvilkårene. Det kan også forventes, at indførelsen af midlertidige foranstaltninger vil betyde, at EU-erhvervsgrenen kan genvinde i det mindste en del af den markedsandel, der blev tabt i den betragtede periode, med yderligere positive virkninger for rentabiliteten og den overordnede økonomiske situation. |
| --- | --- |

(178)

Det forventes, at indførelsen af midlertidige udligningsforanstaltninger vil genoprette effektive handelsvilkår på EU-markedet og sætte EU-erhvervsgrenen i stand til at tilpasse priserne på den undersøgte vare, så de afspejler omkostningerne ved de forskellige komponenter og markedsvilkårene. Det kan også forventes, at indførelsen af midlertidige foranstaltninger vil betyde, at EU-erhvervsgrenen kan genvinde i det mindste en del af den markedsandel, der blev tabt i den betragtede periode, med yderligere positive virkninger for rentabiliteten og den overordnede økonomiske situation.

| (179) | Hvis der ikke indføres foranstaltninger, vil der kunne forventes yderligere tabte markedsandele, og EU-erhvervsgrenen vil forblive tabsgivende. Dette ville ikke være bæredygtigt på mellemlang til lang sigt. I betragtning af det påførte tab og de store investeringer i produktionen i begyndelsen af den betragtede periode kan det forventes, at de fleste EU-producenter ikke vil være i stand til at få dækket deres investeringer, hvis der ikke indføres foranstaltninger. Desuden forventes det, at indførelsen af udligningsforanstaltninger vil bidrage til at opretholde beskæftigelsen, som faldt betydeligt i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(179)

Hvis der ikke indføres foranstaltninger, vil der kunne forventes yderligere tabte markedsandele, og EU-erhvervsgrenen vil forblive tabsgivende. Dette ville ikke være bæredygtigt på mellemlang til lang sigt. I betragtning af det påførte tab og de store investeringer i produktionen i begyndelsen af den betragtede periode kan det forventes, at de fleste EU-producenter ikke vil være i stand til at få dækket deres investeringer, hvis der ikke indføres foranstaltninger. Desuden forventes det, at indførelsen af udligningsforanstaltninger vil bidrage til at opretholde beskæftigelsen, som faldt betydeligt i den betragtede periode.

| (180) | Det konkluderes derfor foreløbigt, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres udligningsforanstaltninger. |
| --- | --- |

(180)

Det konkluderes derfor foreløbigt, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres udligningsforanstaltninger.

7.3.   Brugernes og importørernes interesser

| (181) | Der var ingen brugere, der samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse; 20 brugere blev kontaktet, men ingen af dem besvarede de spørgeskemaer, de fik tilsendt. Med hensyn til importørerne blev der sendt spørgeskemaer til to ikke-forretningsmæssigt forbundne importører, som erklærede sig rede til at samarbejde, men de indsendte ikke nogen besvarelse. |
| --- | --- |

(181)

Der var ingen brugere, der samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse; 20 brugere blev kontaktet, men ingen af dem besvarede de spørgeskemaer, de fik tilsendt. Med hensyn til importørerne blev der sendt spørgeskemaer til to ikke-forretningsmæssigt forbundne importører, som erklærede sig rede til at samarbejde, men de indsendte ikke nogen besvarelse.

| (182) | Der mindes om, at i de foregående undersøgelser om samme vare var samarbejdet fra brugernes side meget begrænset. I den seneste udløbsundersøgelse i forbindelse med antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Taiwan blev de samme brugere kontaktet, men de samarbejdede heller ikke i den undersøgelse (5). |
| --- | --- |

(182)

Der mindes om, at i de foregående undersøgelser om samme vare var samarbejdet fra brugernes side meget begrænset. I den seneste udløbsundersøgelse i forbindelse med antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Taiwan blev de samme brugere kontaktet, men de samarbejdede heller ikke i den undersøgelse (5).

| (183) | Ifølge klagen vil indvirkningen på brugerne være ubetydelig, hvis der indføres foranstaltninger på importen af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Indien, idet disse varer kun tegner sig for en lille del af de pågældendes samlede omkostninger. Klagen indeholdt et skøn over, hvor stor en del af omkostningerne skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål udgør af produktionen af en bil og en vaske- eller opvaskemaskine. I begge tilfælde blev det konkluderet, at skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål udgør en ubetydelig del af de samlede produktionsomkostninger for disse varer. |
| --- | --- |

(183)

Ifølge klagen vil indvirkningen på brugerne være ubetydelig, hvis der indføres foranstaltninger på importen af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Indien, idet disse varer kun tegner sig for en lille del af de pågældendes samlede omkostninger. Klagen indeholdt et skøn over, hvor stor en del af omkostningerne skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål udgør af produktionen af en bil og en vaske- eller opvaskemaskine. I begge tilfælde blev det konkluderet, at skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål udgør en ubetydelig del af de samlede produktionsomkostninger for disse varer.

| (184) | I betragtning af den lave kapacitetsudnyttelse hos EU-erhvervsgrenen (46 % i UP) vil der ikke være fare for forsyningsmangel på markedet, hvis der blev indført foranstaltninger over for indisk import. Desuden findes der andre forsyningskilder, f.eks. import af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål fra andre lande, som ikke er underlagt nogen foranstaltninger. |
| --- | --- |

(184)

I betragtning af den lave kapacitetsudnyttelse hos EU-erhvervsgrenen (46 % i UP) vil der ikke være fare for forsyningsmangel på markedet, hvis der blev indført foranstaltninger over for indisk import. Desuden findes der andre forsyningskilder, f.eks. import af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål fra andre lande, som ikke er underlagt nogen foranstaltninger.

| (185) | Endelig er niveauet for de foreslåede foranstaltninger moderat, og det forventes derfor, at importen fra Indien fortsat kommer ind på EU-markedet, men til rimelige priser. |
| --- | --- |

(185)

Endelig er niveauet for de foreslåede foranstaltninger moderat, og det forventes derfor, at importen fra Indien fortsat kommer ind på EU-markedet, men til rimelige priser.

7.4.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

| (186) | I lyset af ovenstående blev det ud fra de tilgængelige oplysninger om Unionens interesser foreløbigt konkluderet, at der ikke er tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af den pågældende vare med oprindelse i Indien. |
| --- | --- |

(186)

I lyset af ovenstående blev det ud fra de tilgængelige oplysninger om Unionens interesser foreløbigt konkluderet, at der ikke er tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af den pågældende vare med oprindelse i Indien.

8.   MIDLERTIDIGE UDLIGNINGSFORANSTALTNINGER

8.1.   Skadestærskel

| (187) | I betragtning af konklusionerne om subsidiering, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige udligningsforanstaltninger for at hindre, at den subsidierede import forårsager yderligere skade for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(187)

I betragtning af konklusionerne om subsidiering, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige udligningsforanstaltninger for at hindre, at den subsidierede import forårsager yderligere skade for EU-erhvervsgrenen.

| (188) | For at fastsætte omfanget af disse foranstaltninger blev de konstaterede subsidiemargener taget i betragtning, såvel som den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation for EU-erhvervsgrenen til ophør, uden dog at overstige den konstaterede subsidiemargen. |
| --- | --- |

(188)

For at fastsætte omfanget af disse foranstaltninger blev de konstaterede subsidiemargener taget i betragtning, såvel som den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation for EU-erhvervsgrenen til ophør, uden dog at overstige den konstaterede subsidiemargen.

| (189) | Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende subsidiering, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som det med rimelighed kan forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden subsidieret import. Det konkluderes, at den fortjeneste, der kunne opnås uden subsidieret import, skal baseres på den gennemsnitlige fortjenstmargen før skat hos EU-producenterne i stikprøven i 2007, dvs. inden den betragtede periode, da erhvervsgrenen stadig var rentabel. Det blev derfor konstateret, at en fortjenstmargen på 7 % af omsætningen kunne anses for et passende minimum, som EU-erhvervsgrenen kunne have forventet uden den skadevoldende subsidiering. |
| --- | --- |

(189)

Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende subsidiering, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som det med rimelighed kan forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden subsidieret import. Det konkluderes, at den fortjeneste, der kunne opnås uden subsidieret import, skal baseres på den gennemsnitlige fortjenstmargen før skat hos EU-producenterne i stikprøven i 2007, dvs. inden den betragtede periode, da erhvervsgrenen stadig var rentabel. Det blev derfor konstateret, at en fortjenstmargen på 7 % af omsætningen kunne anses for et passende minimum, som EU-erhvervsgrenen kunne have forventet uden den skadevoldende subsidiering.

| (190) | På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen på samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev fastsat ved at justere de salgspriser, der blev krævet af EU-producenterne i stikprøven, med den faktiske fortjeneste eller det faktiske tab i UP og ved at lægge ovennævnte fortjenstmargen til. |
| --- | --- |

(190)

På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen på samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev fastsat ved at justere de salgspriser, der blev krævet af EU-producenterne i stikprøven, med den faktiske fortjeneste eller det faktiske tab i UP og ved at lægge ovennævnte fortjenstmargen til.

| (191) | Den nødvendige prisforhøjelse blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning mellem de samarbejdsvillige indiske eksporterende producenters vejede gennemsnitlige importpris som fastsat ved beregningen af underbud, og den ikke-skadevoldende pris for de varer, som EU-erhvervsgrenen solgte på EU-markedet i UP. Forskelle som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi. |
| --- | --- |

(191)

Den nødvendige prisforhøjelse blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning mellem de samarbejdsvillige indiske eksporterende producenters vejede gennemsnitlige importpris som fastsat ved beregningen af underbud, og den ikke-skadevoldende pris for de varer, som EU-erhvervsgrenen solgte på EU-markedet i UP. Forskelle som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi.

8.2.   Midlertidige foranstaltninger

| (192) | Ud fra ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 12, stk. 1, indføres en midlertidig udligningstold på importen med oprindelse i Indien svarende til enten subsidie- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. |
| --- | --- |

(192)

Ud fra ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 12, stk. 1, indføres en midlertidig udligningstold på importen med oprindelse i Indien svarende til enten subsidie- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.

| (193) | Udligningstolden blev således fastlagt ved at sammenligne skadestærsklerne og subsidiemargenerne. Udligningstolden bør derfor være som følger:








  Virksomhed | Subsidiemargen | Skadesmargen | Midlertidig udligningstold |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Agarwal Fastners Pvt. Ltd. | 11,7 % | 20,9 % | 11,7 % |
| Raajratna Ventures Ltd. | 13,0 % | 13,7 % | 13,0 % |
| Viraj Profiles Limited | 3,2 % | 27,7 % | 3,2 % |
| Samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven | 13,6 % | 17,3 % | 13,6 % |
| Alle andre virksomheder | 16,5 % | 20,9 % | 16,5 % |

(193)

Udligningstolden blev således fastlagt ved at sammenligne skadestærsklerne og subsidiemargenerne. Udligningstolden bør derfor være som følger:

Virksomhed

Subsidiemargen

Skadesmargen

Midlertidig udligningstold

Agarwal Fastners Pvt. Ltd.

11,7 %

20,9 %

11,7 %

Raajratna Ventures Ltd.

13,0 %

13,7 %

13,0 %

Viraj Profiles Limited

3,2 %

27,7 %

3,2 %

Samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven

13,6 %

17,3 %

13,6 %

Alle andre virksomheder

16,5 %

20,9 %

16,5 %

| (194) | De individuelle udligningstoldsatser for virksomheder i denne forordning er fastlagt på grundlag af resultaterne af denne undersøgelse. De afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på importen af varer med oprindelse i Indien, fremstillet af virksomhederne og af de nævnte specifikke retlige enheder. Importvarer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«. |
| --- | --- |

(194)

De individuelle udligningstoldsatser for virksomheder i denne forordning er fastlagt på grundlag af resultaterne af denne undersøgelse. De afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på importen af varer med oprindelse i Indien, fremstillet af virksomhederne og af de nævnte specifikke retlige enheder. Importvarer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.

| (195) | Alle anmodninger om anvendelse af en individuel udligningstoldsats for virksomheder (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) bør omgående indgives til Kommissionen (6) med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter med hensyn til produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told. |
| --- | --- |

(195)

Alle anmodninger om anvendelse af en individuel udligningstoldsats for virksomheder (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) bør omgående indgives til Kommissionen (6) med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter med hensyn til produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.

9.   FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER

| (196) | Ovennævnte foreløbige konklusioner vil blive fremlagt for alle interesserede parter, og disse vil blive opfordret til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt. Deres bemærkninger vil blive analyseret og taget i betragtning, når der er grundlag for dette, før der træffes endelig afgørelse. Desuden bør det fremføres, at de konklusioner, der ligger til grund for indførelse af udligningstold i denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på udarbejdelse af endelige konklusioner — |
| --- | --- |

(196)

Ovennævnte foreløbige konklusioner vil blive fremlagt for alle interesserede parter, og disse vil blive opfordret til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt. Deres bemærkninger vil blive analyseret og taget i betragtning, når der er grundlag for dette, før der træffes endelig afgørelse. Desuden bør det fremføres, at de konklusioner, der ligger til grund for indførelse af udligningstold i denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på udarbejdelse af endelige konklusioner —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en midlertidig udligningstold på importen af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer samt dele heraf af rustfrit stål med oprindelse i Indien, som i øjeblikket henhører under KN-kode 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 og 7318 15 70.

2.   Den midlertidige udligningstold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder:

| Virksomhed | Toldsats (%) | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Thane, Maharashtra | 11,7 | B266 |
| Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat | 13,0 | B267 |
| Viraj Profiles Limited, Boisar, Thane, Maharashtra | 3,2 | B268 |
| Virksomheder opført i bilaget | 13,6 | B269 |
| Alle andre virksomheder | 16,5 | B299 |

Virksomhed

Toldsats (%)

Taric-tillægskode

Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Thane, Maharashtra

11,7

B266

Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat

13,0

B267

Viraj Profiles Limited, Boisar, Thane, Maharashtra

3,2

B268

Virksomheder opført i bilaget

13,6

B269

Alle andre virksomheder

16,5

B299

3.   Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.

4.   Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

1.   Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen senest en måned efter datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 30 i Rådets forordning (EF) nr. 597/2009.

2.   I medfør af artikel 31, stk. 4, i forordning (EF) nr. 597/2009 kan de interesserede parter inden for en frist på en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til dens anvendelse.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på fire måneder.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 9. februar 2012.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 188 af 18.7.2009, s. 93.

1

(2)  EUT C 142 af 13.5.2011, s. 36, og titlen er berigtiget (2011/C 199/08) i EUT C 199 af 7.7.2011, s. 13.

2

(3)  EUT C 142 af 13.5.2011, s. 30, og titlen er berigtiget (2011/C 199/09) i EUT C 199 af 7.7.2011, s. 13.

3

(4)  EUT L 5 af 7.1.2012, s. 1.

4

(5)  EUT L 5 af 7.1.2012, s. 1.

5

(6)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat H, 1049 Bruxelles, Belgien.

6

---

BILAG

Samarbejdsvillige indiske eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven

Taric-tillægskode B269

| Virksomhedens navn | By |
| --- | --- |
| Kundan Industries Ltd. | Mumbai |
| Lakshmi Precision Screws Ltd. | Rohtak |

Virksomhedens navn

By

Kundan Industries Ltd.

Mumbai

Lakshmi Precision Screws Ltd.

Rohtak

---

| 11.2.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 38/29 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 38/29

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 116/2012

af 9. februar 2012

om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 872/2004 om yderligere restriktive foranstaltninger over for Liberia

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 872/2004 om yderligere restriktive foranstaltninger over for Liberia (1), navnlig artikel 11, litra a) og b), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag I til forordning (EF) nr. 872/2004 indeholder en liste over de fysiske og juridiske personer, organer og enheder, der ifølge forordningen er omfattet af indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer. Bilag II til forordning (EF) nr. 872/2004 indeholder en liste over de myndigheder, der er ansvarlige for bestemte opgaver i forbindelse med forordningens gennemførelse. |
| --- | --- |

(1)

Bilag I til forordning (EF) nr. 872/2004 indeholder en liste over de fysiske og juridiske personer, organer og enheder, der ifølge forordningen er omfattet af indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer. Bilag II til forordning (EF) nr. 872/2004 indeholder en liste over de myndigheder, der er ansvarlige for bestemte opgaver i forbindelse med forordningens gennemførelse.

| (2) | Sanktionskomitéen under FN’s Sikkerhedsråd besluttede den 23. december 2011 ved afgørelse nr. SC/10510 at ændre listen over de personer, grupper og enheder, over for hvem indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer skal gælde. Bilag I bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(2)

Sanktionskomitéen under FN’s Sikkerhedsråd besluttede den 23. december 2011 ved afgørelse nr. SC/10510 at ændre listen over de personer, grupper og enheder, over for hvem indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer skal gælde. Bilag I bør ændres i overensstemmelse hermed.

| (3) | Bilag II til forordning (EF) nr. 872/2004 bør også ajourføres på grundlag af de seneste oplysninger fra medlemsstaterne vedrørende de kompetente myndigheder. |
| --- | --- |

(3)

Bilag II til forordning (EF) nr. 872/2004 bør også ajourføres på grundlag af de seneste oplysninger fra medlemsstaterne vedrørende de kompetente myndigheder.

| (4) | Bilag I og II til forordning (EF) nr. 872/2004 bør derfor ajourføres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(4)

Bilag I og II til forordning (EF) nr. 872/2004 bør derfor ajourføres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag I til forordning (EF) nr. 872/2004 ændres i overensstemmelse med bilag I til denne forordning.

Artikel 2

Bilag II til forordning (EF) nr. 872/2004 erstattes af bilag II til denne forordning.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 9. februar 2012.

På Kommissionens vegne For formanden

Chef for Tjenesten for Udenrigspolitiske Instrumenter

---

(1)  EUT L 162 af 30.4.2004, s. 32.

1

---

BILAG I

Bilag I til forordning (EF) nr. 872/2004 ændres således:

| (1) | Punktet "Cyril Allen. Fødselsdato: 26.7.1952. Andre oplysninger: Tidligere formand for det nationale patriotiske parti." affattes således:
  "Cyril A. Allen. Fødselsdato: 26.7.1952. Andre oplysninger: tidligere formand for det nationale patriotiske parti." |
| --- | --- |

(1)

Punktet "Cyril Allen. Fødselsdato: 26.7.1952. Andre oplysninger: Tidligere formand for det nationale patriotiske parti." affattes således:

"Cyril A. Allen. Fødselsdato: 26.7.1952. Andre oplysninger: tidligere formand for det nationale patriotiske parti."

| (2) | Punktet "Myrtle Gibson. Fødselsdato: 3.11.1952. Andre oplysninger: Tidligere senator, rådgiver for Charles Taylor." affattes således:
  "Myrtle Francelle Gibson. Fødselsdato: 3.11.1952. Andre oplysninger: tidligere senator, rådgiver for Charles Taylor." |
| --- | --- |

(2)

Punktet "Myrtle Gibson. Fødselsdato: 3.11.1952. Andre oplysninger: Tidligere senator, rådgiver for Charles Taylor." affattes således:

"Myrtle Francelle Gibson. Fødselsdato: 3.11.1952. Andre oplysninger: tidligere senator, rådgiver for Charles Taylor."

| (3) | Punktet "Mohamed Ahmad Salame (alias (a) Mohamed Ahmad Salami, (b) Ameri Al Jawad, (c) Jawad Al Ameri, (d) Moustapha Salami, (e) Moustapha A Salami). Fødselsdato: (a) 22.9.1961, (b) 18.10.1963. Fødested: Abengourou, Côte d’Ivoire. Nationalitet: libanesisk. Pasnr.: (a) 1622263 (almindeligt libanesisk pas, gyldigt 24.04.2001- 23.04.2006), (b) 004296/00409/00 (Togolesisk diplomatpas, gyldigt 21.08.2002- 23.08.2007), (c) 000275 (Liberisk diplomatpas gyldigt 11.01.1998- 10.01.2000), (d) 002414 (Liberisk diplomatpas gyldigt 20.06.2001- 19.06.2003, navn: Ameri Al Jawad, fødselsdato: 18.10.1963, fødested: Ganta, Nimba County), (e) D/001217 (Liberisk diplomatpas), (f) Liberisk Diplomatic-2781 (Liberisk diplomatpas). Andre oplysninger: (a) Ivoriansk pas, ingen nærmere oplysninger, (b) Ejer af Mohamed and Company Logging Company. Den i artikel 6, litra b), omhandlede dato: 23.6.2004." affattes således:
  "Mohamed Ahmad Salame (alias a) Mohamed Ahmad Salami, b) Ameri Al Jawad, c) Jawad Al Ameri, d) Moustapha Salami, e) Moustapha A Salami). Fødselsdato: a) 22.9.1961, b) 18.10.1963. Fødested: a) Abengourou, Elfenbenskysten b) Ganta, Nimba County, Liberia. Nationalitet: libanesisk. Pasnr.: a) 2210697 (libanesisk pas, gyldigt den 14.12.2010-14.12.2011), b) 1622263 (almindeligt libanesisk pas, gyldigt den 24.4.2001-23.4.2006), c) 004296/00409/00 (togolesisk diplomatpas, gyldigt den 21.8.2002-23.8.2007), d) 000275 (liberisk diplomatpas, gyldigt den 11.1.1998- 10.1.2000), e) 002414 (liberisk diplomatpas, gyldigt den 20.6.2001-19.6.2003), f) D/001217 (liberisk diplomatpas), g) diplomat-2781 (liberisk diplomatpas). Andre oplysninger: a) ivoriansk pas; pasnummer ikke kendt, b) ejer af selskabet Mohamed and Company Logging Company. Den i artikel 6, litra b), omhandlede dato: 23.6.2004." |
| --- | --- |

(3)

Punktet "Mohamed Ahmad Salame (alias (a) Mohamed Ahmad Salami, (b) Ameri Al Jawad, (c) Jawad Al Ameri, (d) Moustapha Salami, (e) Moustapha A Salami). Fødselsdato: (a) 22.9.1961, (b) 18.10.1963. Fødested: Abengourou, Côte d’Ivoire. Nationalitet: libanesisk. Pasnr.: (a) 1622263 (almindeligt libanesisk pas, gyldigt 24.04.2001- 23.04.2006), (b) 004296/00409/00 (Togolesisk diplomatpas, gyldigt 21.08.2002- 23.08.2007), (c) 000275 (Liberisk diplomatpas gyldigt 11.01.1998- 10.01.2000), (d) 002414 (Liberisk diplomatpas gyldigt 20.06.2001- 19.06.2003, navn: Ameri Al Jawad, fødselsdato: 18.10.1963, fødested: Ganta, Nimba County), (e) D/001217 (Liberisk diplomatpas), (f) Liberisk Diplomatic-2781 (Liberisk diplomatpas). Andre oplysninger: (a) Ivoriansk pas, ingen nærmere oplysninger, (b) Ejer af Mohamed and Company Logging Company. Den i artikel 6, litra b), omhandlede dato: 23.6.2004." affattes således:

"Mohamed Ahmad Salame (alias a) Mohamed Ahmad Salami, b) Ameri Al Jawad, c) Jawad Al Ameri, d) Moustapha Salami, e) Moustapha A Salami). Fødselsdato: a) 22.9.1961, b) 18.10.1963. Fødested: a) Abengourou, Elfenbenskysten b) Ganta, Nimba County, Liberia. Nationalitet: libanesisk. Pasnr.: a) 2210697 (libanesisk pas, gyldigt den 14.12.2010-14.12.2011), b) 1622263 (almindeligt libanesisk pas, gyldigt den 24.4.2001-23.4.2006), c) 004296/00409/00 (togolesisk diplomatpas, gyldigt den 21.8.2002-23.8.2007), d) 000275 (liberisk diplomatpas, gyldigt den 11.1.1998- 10.1.2000), e) 002414 (liberisk diplomatpas, gyldigt den 20.6.2001-19.6.2003), f) D/001217 (liberisk diplomatpas), g) diplomat-2781 (liberisk diplomatpas). Andre oplysninger: a) ivoriansk pas; pasnummer ikke kendt, b) ejer af selskabet Mohamed and Company Logging Company. Den i artikel 6, litra b), omhandlede dato: 23.6.2004."

| (4) | Punktet "Edwin M., Snowe jr. Adresse: Elwa Road, Monrovia, Liberia. Fødselsdato: 11.2.1970. Fødested: Mano River, Grand Cape Mount, Liberia. Nationalitet: liberisk. Pas: (a) OR/0056672-01, (b) D/005072, (c) D005640 (diplomatpas), (d) D-00172 (ECOWAS-DPL pas, gyldigt 7.8.2008- 6.7.2010). Andre oplysninger: Direktør i Liberian Petroleum and Refining Corporation (LPRC). Den i artikel 6, litra b), omhandlede dato: 10.9.2004." affattes således:
  "Edwin M., Snowe jr. Adresse: Elwa Road, Monrovia, Liberia. Fødselsdato: 11.2.1970. Fødested: Mano River, Grand Cape Mount, Liberia. Nationalitet: liberisk. Pasnr.: a) OR/0056672-01, b) D/005072, c) D005640 (diplomatpas), d) D-00172 (ECOWAS-DPL-pas, gyldigt den 7.8.2008-6.7.2010). Andre oplysninger: medlem af repræsentanternes hus i Liberien. Direktør i Liberian Petroleum and Refining Corporation (LPRC). Den i artikel 6, litra b), omhandlede dato: 10.9.2004." |
| --- | --- |

(4)

Punktet "Edwin M., Snowe jr. Adresse: Elwa Road, Monrovia, Liberia. Fødselsdato: 11.2.1970. Fødested: Mano River, Grand Cape Mount, Liberia. Nationalitet: liberisk. Pas: (a) OR/0056672-01, (b) D/005072, (c) D005640 (diplomatpas), (d) D-00172 (ECOWAS-DPL pas, gyldigt 7.8.2008- 6.7.2010). Andre oplysninger: Direktør i Liberian Petroleum and Refining Corporation (LPRC). Den i artikel 6, litra b), omhandlede dato: 10.9.2004." affattes således:

"Edwin M., Snowe jr. Adresse: Elwa Road, Monrovia, Liberia. Fødselsdato: 11.2.1970. Fødested: Mano River, Grand Cape Mount, Liberia. Nationalitet: liberisk. Pasnr.: a) OR/0056672-01, b) D/005072, c) D005640 (diplomatpas), d) D-00172 (ECOWAS-DPL-pas, gyldigt den 7.8.2008-6.7.2010). Andre oplysninger: medlem af repræsentanternes hus i Liberien. Direktør i Liberian Petroleum and Refining Corporation (LPRC). Den i artikel 6, litra b), omhandlede dato: 10.9.2004."

| (5) | Punktet "Tupee Enid Taylor. Fødselsdato: 17. december 1962. Andre oplysninger: Tidligere hustru til tidligere præsident Charles Taylor" affattes således:
  "Tupee Enid Taylor. Fødselsdato: a) 17.12.1960, b) 17.12.1962. Pasnr.: a) L014670 (liberisk pas, gyldigt den 28.12.2009-28.12.2014) b) D/002216 (liberisk diplomatpas, gyldigt den 17.10.2007-17.10.2009). Andre oplysninger: tidligere hustru til tidligere præsident Charles Taylor" |
| --- | --- |

(5)

Punktet "Tupee Enid Taylor. Fødselsdato: 17. december 1962. Andre oplysninger: Tidligere hustru til tidligere præsident Charles Taylor" affattes således:

"Tupee Enid Taylor. Fødselsdato: a) 17.12.1960, b) 17.12.1962. Pasnr.: a) L014670 (liberisk pas, gyldigt den 28.12.2009-28.12.2014) b) D/002216 (liberisk diplomatpas, gyldigt den 17.10.2007-17.10.2009). Andre oplysninger: tidligere hustru til tidligere præsident Charles Taylor"

---

BILAG II

Websteder med oplysninger om de kompetente myndigheder, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1 og 2, artikel 4, litra e), artikel 5 og 7, artikel 8, stk. 1, litra a) og b), og artikel 8, stk. 2, samt Kommissionens adresse, hvortil meddelelser sendes

BELGIEN

http://www.diplomatie.be/eusanctions

BULGARIEN

http://www.mfa.government.bg

TJEKKIET

http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce

DANMARK

http://www.um.dk/da/menu/Udenrigspolitik/FredSikkerhedOgInternationalRetsorden/Sanktioner/

TYSKLAND

http://www.bmwi.de/BMWi/Navigation/Aussenwirtschaft/Aussenwirtschaftsrecht/embargos.html

ESTLAND

http://www.vm.ee/est/kat_622/

IRLAND

http://www.dfa.ie/home/index.aspx?id=28519

GRÆKENLAND

http://www1.mfa.gr/en/foreign-policy/global-issues/international-sanctions.html

SPANIEN

http://www.maec.es/es/MenuPpal/Asuntos/Sanciones%20Internacionales/Paginas/Sanciones_%20Internacionales.aspx

FRANKRIG

http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/

ITALIEN

http://www.esteri.it/UE/deroghe.html

CYPERN

http://www.mfa.gov.cy/sanctions

LETLAND

http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539

LITAUEN

http://www.urm.lt

LUXEMBOURG

http://www.mae.lu/sanctions

UNGARN

http://www.kormany.hu/download/5/35/50000/ENSZBT-ET-szankcios-tajekoztato.pdf

MALTA

http://www.doi.gov.mt/EN/bodies/boards/sanctions_monitoring.asp

NEDERLANDENE

http://www.minbuza.nl/sancties

ØSTRIG

http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version=

POLEN

http://www.msz.gov.pl

PORTUGAL

http://www.min-nestrangeiros.pt

RUMÆNIEN

http://www.mae.ro/index.php?unde=doc&id=32311&idlnk=1&cat=3

SLOVENIEN

http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/

SLOVAKIET

http://www.foreign.gov.sk

FINLAND

http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet

SVERIGE

http://www.ud.se/sanktioner

DET FORENEDE KONGERIGE

www.fco.gov.uk/competentauthorities

Meddelelser til Kommissionen sendes til følgende adresse:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Tjenesten for Udenrigspolitiske Instrumenter (FPI) |
| Kontor: EEAS/309 |
| 1049 Bruxelles |
| Belgien |
| E-mail: relex-sanctions@ec.europa.eu |

Europa-Kommissionen

Tjenesten for Udenrigspolitiske Instrumenter (FPI)

Kontor: EEAS/309

1049 Bruxelles

Belgien

E-mail: relex-sanctions@ec.europa.eu

---

| 11.2.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 38/33 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 38/33

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 117/2012

af 10. februar 2012

om ændring af forordning (EF) nr. 1295/2008 om indførsel af humle fra tredjelande

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1), særlig artikel 192, stk. 2, og artikel 195, stk. 2, sammenholdt med artikel 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionens forordning (EF) nr. 1295/2008 (2) indeholder i bilag I en liste over organer i tredjelande med bemyndigelse til at udstede attester, der ledsager humleprodukter, som importeres fra disse tredjelande. Disse attester anerkendes som ligestillede med den attest, der er fastsat bestemmelser om i artikel 117 i forordning (EF) nr. 1234/2007. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens forordning (EF) nr. 1295/2008 (2) indeholder i bilag I en liste over organer i tredjelande med bemyndigelse til at udstede attester, der ledsager humleprodukter, som importeres fra disse tredjelande. Disse attester anerkendes som ligestillede med den attest, der er fastsat bestemmelser om i artikel 117 i forordning (EF) nr. 1234/2007.

| (2) | Det påhviler tredjelandenes organer at ajourføre oplysningerne i bilag I til forordning (EF) nr. 1295/2008 og meddele dem til Kommissionens tjenestegrene i tæt samarbejde. |
| --- | --- |

(2)

Det påhviler tredjelandenes organer at ajourføre oplysningerne i bilag I til forordning (EF) nr. 1295/2008 og meddele dem til Kommissionens tjenestegrene i tæt samarbejde.

| (3) | Australien og New Zealand har givet meddelelse om ændringer i navn og/eller adresse på det organ, der er bemyndiget til at udstede ligestillingsattester. Listen i bilag I til forordning (EF) nr. 1295/2008 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(3)

Australien og New Zealand har givet meddelelse om ændringer i navn og/eller adresse på det organ, der er bemyndiget til at udstede ligestillingsattester. Listen i bilag I til forordning (EF) nr. 1295/2008 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (4) | Forordning (EF) nr. 1295/2008 bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(4)

Forordning (EF) nr. 1295/2008 bør ændres i overensstemmelse hermed.

| (5) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag I til forordning (EF) nr. 1295/2008 erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. februar 2012.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 340 af 19.12.2008, s. 45.

2

---

BILAG

»BILAG I

ORGANER BEMYNDIGET TIL UDSTEDELSE AF ATTESTER FOR

Humlekopper — KN-kode: ex 1210

Humlepulver — KN-kode: ex 1210

Safter og ekstrakter af humle — KN-kode 1302 13 00

| Oprindelsesland | Udstedelsesbemyndiget organ | Adresse | Kode | Telefon | Fax | E-mail (fakultativ) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Australien | Quarantine Tasmania
  Quarantine Centre | 163-169 Main Road, |
| Moonah, 7009 |
| Tasmania, |
| Australia |

Oprindelsesland

Udstedelsesbemyndiget organ

Adresse

Kode

Telefon

Fax

E-mail (fakultativ)

Australien

Quarantine Tasmania

Quarantine Centre

163-169 Main Road,

Moonah, 7009

Tasmania,

Australia

(61-3)

62 33 33 52

62 34 67 85

Canada

Plant Protection Division, Animal and Plant Health Directorate, Food Production and Inspection Branch, Agriculture and Agri-food Canada

| Floor 2, West Wing 59, |
| --- |
| Camelot Drive |
| Napean, Ontario, |
| K1A OY9 |

Floor 2, West Wing 59,

Camelot Drive

Napean, Ontario,

K1A OY9

(1-613)

952 80 00

991 56 12

Kina

Tianjin Airport Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People's Republic of China

| No. 33 Youyi Road, |
| --- |
| Hexi District |
| Tianjin 300201 |

No. 33 Youyi Road,

Hexi District

Tianjin 300201

(86-22)

28 13 40 78

28 13 40 78

ciqtj2002@163.com

Tianjin Economic and Technical Development Zone Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People's Republic of China

| No. 8, Zhaofaxincun |
| --- |
| 2nd Avenue, TEDA |
| Tianjin 300457 |

No. 8, Zhaofaxincun

2nd Avenue, TEDA

Tianjin 300457

(86-22)

662 98-343

662 98-245

zhujw@tjciq.gov.cn

Inner Mongolia Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People's Republic of China

| No. 12 Erdos Street, |
| --- |
| Saihan District, Huhhot City |
| Inner Mongolia 010020 |

No. 12 Erdos Street,

Saihan District, Huhhot City

Inner Mongolia 010020

(86-471)

434-1943

434-2163

zhaoxb@nmciq.gov.cn

Xinjiang Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People's Republic of China

| No. 116 North Nanhu Road |
| --- |
| Urumqi City |
| Xinjiang 830063 |

No. 116 North Nanhu Road

Urumqi City

Xinjiang 830063

(86-991)

464-0057

464-0050

xjciq_jw@xjciq.gov.cn

Kroatien

Križevci College of Agriculture

| Milislava Demerca 1, |
| --- |
| HR-48260 Križevci |

Milislava Demerca 1,

HR-48260 Križevci

(385-48)

279 198

682 790

ssrecec@vguk.hr

New Zealand

Ministry of Agriculture and Forestry

| P.O. Box 2526 |
| --- |
| Wellington 6140 |

P.O. Box 2526

Wellington 6140

(64-4)

894-0100

894 0720

Serbien

Institut za ratarstvo i povrtarstvo/Institute of Field and Vegetable Crops

| 21000 Novi Sad |
| --- |
| Maksima Gorkog 30. |

21000 Novi Sad

Maksima Gorkog 30.

(381-21)

780 365

Operator: 4898 100

780 198

institut@ifvcns.ns.ac.rs

Sydafrika

CSIR Food Science and Technology

| PO Box 395 |
| --- |
| 0001 Pretoria |

PO Box 395

0001 Pretoria

(27-12)

841 31 72

841 35 94

Schweiz

Labor Veritas

| Engimattstrasse 11 |
| --- |
| Postfach 353 |
| CH-8027 Zürich |

Engimattstrasse 11

Postfach 353

CH-8027 Zürich

(41-44)

283 29 30

201 42 49

admin@laborveritas.ch

Ukraine

Productional-Technical Centre (PTZ)

Ukrhmel

| Hlebnaja 27 |
| --- |
| 262028 Zhitomir |

Hlebnaja 27

262028 Zhitomir

(380)

37 21 11

36 73 31

USA

Washington Department of Agriculture

State Chemical and Hop Lab

| 21 N. 1st Ave. Suite 106 |
| --- |
| Yakima, WA 98902 |

21 N. 1st Ave. Suite 106

Yakima, WA 98902

(1-509)

225 76 26

454 76 99

Idaho Department of Agriculture

Division of Plant Industries

Hop Inspection Lab

| 2270 Old Penitentiary Road |
| --- |
| P.O. Box 790 |
| Boise, ID 83701 |

2270 Old Penitentiary Road

P.O. Box 790

Boise, ID 83701

(1-208)

332 86 20

334 22 83

Oregon Department of Agriculture

Commodity Inspection Division

| 635 Capital Street NE |
| --- |
| Salem, OR 97310-2532 |

635 Capital Street NE

Salem, OR 97310-2532

(1-503)

986 46 20

986 47 37

California Department of Food and Agriculture (CDFA-CAC)

Division of Inspection Services

Analytical Chemistry Laboratory

| 3292 Meadowview Road |
| --- |
| Sacramento, CA 95832 |

3292 Meadowview Road

Sacramento, CA 95832

(1-916)

445 00 29 eller 262 14 34

262 15 72

USDA, GIPSA, FGIS

| 1100 NW Naito Parkway |
| --- |
| Portland, OR 97209-2818 |

1100 NW Naito Parkway

Portland, OR 97209-2818

(1-503)

326 78 87

326 78 96

USDA, GIPSA, TSD, Tech Service Division, Technical Testing Laboratory

| 10383 Nth Ambassador Drive |
| --- |
| Kansas City, MO 64153-1394 |

10383 Nth Ambassador Drive

Kansas City, MO 64153-1394

(1-816)

891 04 01

891 04 78

Zimbabwe

Standards Association of Zimbabwe (SAZ)

| Northend Close, |
| --- |
| Northridge Park |
| Borrowdale, |
| P.O. Box 2259 Harare |

Northend Close,

Northridge Park

Borrowdale,

P.O. Box 2259 Harare

(263-4)

88 20 17, 88 20 21, 88 55 11

88 20 20

info@saz.org.zw saz.org.zw«

---

| 11.2.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 38/36 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 38/36

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 118/2012

af 10. februar 2012

om ændring af forordning (EF) nr. 2380/2001, (EF) nr. 1289/2004, (EF) nr. 1455/2004, (EF) nr. 1800/2004, (EF) nr. 600/2005, (EU) nr. 874/2010, gennemførelsesforordning (EU) nr. 388/2011, (EU) nr. 532/2011 og (EU) nr. 900/2011, for så vidt angår navnet på indehaveren af godkendelsen af visse fodertilsætningsstoffer, og om berigtigelse af gennemførelsesforordning (EU) nr. 532/2011

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer (1), særlig artikel 13, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Alpharma BVBA og Pfizer Ltd. har indgivet en ansøgning i henhold til artikel 13, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003 med en anmodning om at ændre navnet på indehaveren af godkendelserne i Kommissionens forordning (EF) nr. 2380/2001 af 5. december 2001 om en tiårig tilladelse til et nyt tilsætningsstof til foderstoffer (2), (EF) nr. 1289/2004 af 14. juli 2004 om en tiårig tilladelse til anvendelse i foderstoffer af tilsætningsstoffet Deccox®, som tilhører gruppen af coccidiostatika og andre lægemidler (3), (EF) nr. 1455/2004 af 16. august 2004 om en tiårig tilladelse til anvendelse i foderstoffer af tilsætningsstoffet »Avatec 15 %«, som tilhører gruppen af coccidiostatika og andre lægemidler (4), (EF) nr. 1800/2004 af 15. oktober 2004 om en tiårig tilladelse til anvendelse i foderstoffer af tilsætningsstoffet Cycostat 66G, som tilhører gruppen af coccidiostatika og andre lægemidler (5), (EF) nr. 600/2005 af 18. april 2005 om henholdsvis ny godkendelse for en tiårig periode af et coccidiostatikum som tilsætningsstof til foderstoffer, foreløbig godkendelse af et tilsætningsstof og permanent godkendelse af visse tilsætningsstoffer til foderstoffer (6), (EU) nr. 874/2010 af 5. oktober 2010 om godkendelse af lasalocid A-natrium som fodertilsætningsstof til kalkuner op til 16 uger (indehaver af godkendelsen er Alpharma (Belgien) BVBA) og om ændring af forordning (EF) nr. 2430/1999 (7), Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 388/2011 af 19. april 2011 om godkendelse af α-maduramicinammonium som tilsætningsstof til foder til slagtekyllinger (indehaver af godkendelsen er Alpharma (Belgium) BVBA) og om ændring af forordning (EF) nr. 2430/1999 (8), (EU) nr. 532/2011 af 31. maj 2011 om godkendelse af robenidinhydrochlorid som tilsætningsstof til foder til avlskaniner og slagtekaniner (indehaver af godkendelsen er Alpharma (Belgium) BVBA) og om ændring af forordning (EF) nr. 2430/1999 og (EF) nr. 1800/2004 (9) og i (EU) nr. 900/2011 af 7. september 2011 om godkendelse af lasalocid A-natrium som fodertilsætningsstof til fasaner, perlehøns, vagtler og agerhøns, dog ikke æglæggende fugle (indehaver af godkendelsen er Alpharma (Belgium) BVBA) (10). |
| --- | --- |

(1)

Alpharma BVBA og Pfizer Ltd. har indgivet en ansøgning i henhold til artikel 13, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003 med en anmodning om at ændre navnet på indehaveren af godkendelserne i Kommissionens forordning (EF) nr. 2380/2001 af 5. december 2001 om en tiårig tilladelse til et nyt tilsætningsstof til foderstoffer (2), (EF) nr. 1289/2004 af 14. juli 2004 om en tiårig tilladelse til anvendelse i foderstoffer af tilsætningsstoffet Deccox®, som tilhører gruppen af coccidiostatika og andre lægemidler (3), (EF) nr. 1455/2004 af 16. august 2004 om en tiårig tilladelse til anvendelse i foderstoffer af tilsætningsstoffet »Avatec 15 %«, som tilhører gruppen af coccidiostatika og andre lægemidler (4), (EF) nr. 1800/2004 af 15. oktober 2004 om en tiårig tilladelse til anvendelse i foderstoffer af tilsætningsstoffet Cycostat 66G, som tilhører gruppen af coccidiostatika og andre lægemidler (5), (EF) nr. 600/2005 af 18. april 2005 om henholdsvis ny godkendelse for en tiårig periode af et coccidiostatikum som tilsætningsstof til foderstoffer, foreløbig godkendelse af et tilsætningsstof og permanent godkendelse af visse tilsætningsstoffer til foderstoffer (6), (EU) nr. 874/2010 af 5. oktober 2010 om godkendelse af lasalocid A-natrium som fodertilsætningsstof til kalkuner op til 16 uger (indehaver af godkendelsen er Alpharma (Belgien) BVBA) og om ændring af forordning (EF) nr. 2430/1999 (7), Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 388/2011 af 19. april 2011 om godkendelse af α-maduramicinammonium som tilsætningsstof til foder til slagtekyllinger (indehaver af godkendelsen er Alpharma (Belgium) BVBA) og om ændring af forordning (EF) nr. 2430/1999 (8), (EU) nr. 532/2011 af 31. maj 2011 om godkendelse af robenidinhydrochlorid som tilsætningsstof til foder til avlskaniner og slagtekaniner (indehaver af godkendelsen er Alpharma (Belgium) BVBA) og om ændring af forordning (EF) nr. 2430/1999 og (EF) nr. 1800/2004 (9) og i (EU) nr. 900/2011 af 7. september 2011 om godkendelse af lasalocid A-natrium som fodertilsætningsstof til fasaner, perlehøns, vagtler og agerhøns, dog ikke æglæggende fugle (indehaver af godkendelsen er Alpharma (Belgium) BVBA) (10).

| (2) | Ansøgerne anfører, at Pfizer Ltd. efter overtagelsen af Alpharma BVBA med virkning fra den 1. marts 2011 ejer markedsføringsrettighederne for tilsætningsstofferne decoquinat, lasalocid A-natrium, α-maduramicinammonium, robenidinhydrochlorid og salinomycin. |
| --- | --- |

(2)

Ansøgerne anfører, at Pfizer Ltd. efter overtagelsen af Alpharma BVBA med virkning fra den 1. marts 2011 ejer markedsføringsrettighederne for tilsætningsstofferne decoquinat, lasalocid A-natrium, α-maduramicinammonium, robenidinhydrochlorid og salinomycin.

| (3) | Den foreslåede ændring af godkendelsesbetingelserne er af rent administrativ art og indebærer ikke en ny vurdering af de pågældende tilsætningsstoffer. Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet er blevet underrettet om ansøgningen. |
| --- | --- |

(3)

Den foreslåede ændring af godkendelsesbetingelserne er af rent administrativ art og indebærer ikke en ny vurdering af de pågældende tilsætningsstoffer. Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet er blevet underrettet om ansøgningen.

| (4) | For at give ansøgeren mulighed for at udnytte sine markedsføringsrettigheder under navnet Pfizer Ltd. er det nødvendigt at ændre godkendelsesbetingelserne. |
| --- | --- |

(4)

For at give ansøgeren mulighed for at udnytte sine markedsføringsrettigheder under navnet Pfizer Ltd. er det nødvendigt at ændre godkendelsesbetingelserne.

| (5) | Forordning (EF) nr. 2380/2001, (EF) nr. 1289/2004, (EF) nr. 1455/2004, (EF) nr. 1800/2004, (EF) nr. 600/2005, (EU) nr. 874/2010, gennemførelsesforordning (EU) nr. 388/2011, (EU) nr. 532/2011 og (EU) nr. 900/2011 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(5)

Forordning (EF) nr. 2380/2001, (EF) nr. 1289/2004, (EF) nr. 1455/2004, (EF) nr. 1800/2004, (EF) nr. 600/2005, (EU) nr. 874/2010, gennemførelsesforordning (EU) nr. 388/2011, (EU) nr. 532/2011 og (EU) nr. 900/2011 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (6) | Da ændringerne af godkendelsesbetingelserne ikke foretages af sikkerhedsmæssige årsager, bør der indrømmes en overgangsperiode, hvor eksisterende lagre kan opbruges. |
| --- | --- |

(6)

Da ændringerne af godkendelsesbetingelserne ikke foretages af sikkerhedsmæssige årsager, bør der indrømmes en overgangsperiode, hvor eksisterende lagre kan opbruges.

| (7) | Maksimalgrænseværdierne for restkoncentrationer for kalkuner og slagtekyllinger, som blev indføjet i bilaget til forordning (EF) nr. 1800/2004 ved Kommissionens forordning (EF) nr. 101/2009 (11), og handelsnavnet »Robenz 66G« for kalkuner og slagtekyllinger, som blev indføjet i bilaget til forordning (EF) nr. 1800/2004 ved Kommissionens forordning (EF) nr. 214/2009 (12), blev ved en fejl udeladt i bilaget til forordning (EF) nr. 1800/2004 som ændret ved forordning (EU) nr. 532/2011. Det er derfor nødvendigt at indsætte disse grænseværdier og handelsnavnet på ny. |
| --- | --- |

(7)

Maksimalgrænseværdierne for restkoncentrationer for kalkuner og slagtekyllinger, som blev indføjet i bilaget til forordning (EF) nr. 1800/2004 ved Kommissionens forordning (EF) nr. 101/2009 (11), og handelsnavnet »Robenz 66G« for kalkuner og slagtekyllinger, som blev indføjet i bilaget til forordning (EF) nr. 1800/2004 ved Kommissionens forordning (EF) nr. 214/2009 (12), blev ved en fejl udeladt i bilaget til forordning (EF) nr. 1800/2004 som ændret ved forordning (EU) nr. 532/2011. Det er derfor nødvendigt at indsætte disse grænseværdier og handelsnavnet på ny.

| (8) | Bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 532/2011 bør således berigtiges i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(8)

Bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 532/2011 bør således berigtiges i overensstemmelse hermed.

| (9) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(9)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Ændring af forordning (EF) nr. 2380/2001

I kolonne 2 i bilaget til forordning (EF) nr. 2380/2001 ændres »Alpharma Belgium BVBA« til »Pfizer Ltd.«

Artikel 2

Ændring af forordning (EF) nr. 1289/2004

I kolonne 2 i bilaget til forordning (EF) nr. 1289/2004 ændres »Alpharma (Belgium) BVBA« til »Pfizer Ltd.«

Artikel 3

Ændring af forordning (EF) nr. 1455/2004

I kolonne 2 i bilaget til forordning (EF) nr. 1455/2004 ændres »Alpharma (Belgien) BVBA« til »Pfizer Ltd.«

Artikel 4

Ændring af forordning (EF) nr. 1800/2004

I kolonne 2 i bilaget til forordning (EF) nr. 1800/2004 ændres »Alpharma Belgium BVBA« til »Pfizer Ltd.«

Artikel 5

Ændring af forordning (EF) nr. 600/2005

I kolonne 2 i bilag I til forordning (EF) nr. 600/2005 ændres »Alpharma (Belgien) BVBA« til »Pfizer Ltd.«

Artikel 6

Ændring af forordning (EU) nr. 874/2010

I kolonne 2 i bilaget til forordning (EU) nr. 874/2010 ændres »Alpharma (Belgien) BVBA« til »Pfizer Ltd.«

Artikel 7

Ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 388/2011

I kolonne 2 i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 388/2011 ændres »Alpharma (Belgium) BVBA« til »Pfizer Ltd.«

Artikel 8

Ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 532/2011

I kolonne 2 i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) nr. 532/2011 ændres »Alpharma Belgium BVBA« til »Pfizer Ltd.«

Artikel 9

Ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 900/2011

I kolonne 2 i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 900/2011 ændres »Alpharma (Belgium) BVBA« til »Pfizer Ltd.«

Artikel 10

Berigtigelse til gennemførelsesforordning (EU) nr. 532/2011

Bilag II til gennemførelsesforordning (EU) nr. 532/2011 berigtiges som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 11

Overgangsforanstaltninger

Eksisterende lagre, som er i overensstemmelse med bestemmelser, der var gældende før denne forordnings ikrafttræden, kan fortsat markedsføres og anvendes indtil den 2. september 2012.

Artikel 12

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 10 og bilaget anvendes dog fra 21. juni 2011.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. februar 2012.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EFT L 321 af 6.12.2001, s. 18.

2

(3)  EUT L 243 af 15.7.2004, s. 15.

3

(4)  EUT L 269 af 17.8.2004, s. 14.

4

(5)  EUT L 317 af 16.10.2004, s. 37.

5

(6)  EUT L 99 af 19.4.2005, s. 5.

6

(7)  EUT L 263 af 6.10.2010, s. 1.

7

(8)  EUT L 104 af 20.4.2011, s. 3.

8

(9)  EUT L 146 af 1.6.2011, s. 7.

9

(10)  EUT L 231 af 8.9.2011, s. 15.

10

(11)  EUT L 34 af 4.2.2009, s. 5.

11

(12)  EUT L 73 af 19.3.2009, s. 12.

12

---

BILAG

I bilag II til gennemførelsesforordning (EU) nr. 532/2011 berigtiges bilaget til forordning (EF) nr. 1800/2004, som ændret ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 532/2011, således:

| 1) | Kolonne 3: I stedet for »(Cycostat 66G)« læses »(Robenz 66 G)«. |
| --- | --- |

1)

Kolonne 3: I stedet for »(Cycostat 66G)« læses »(Robenz 66 G)«.

| 2) | Følgende kolonne indsættes:
  »Maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer (MRL) i de relevante animalske fødevarer
  800 μg robenidinhydrochlorid/kg for våd lever
  350 μg robenidinhydrochlorid/kg for våd nyre
  200 μg robenidinhydrochlorid/kg for våd muskel
  1 300 μg robenidinhydrochlorid/kg for våd hud/vådt fedt
  400 μg robenidinhydrochlorid/kg for hud/fedt
  400 μg robenidinhydrochlorid/kg for våd lever
  200 μg robenidinhydrochlorid/kg for våd nyre
  200 μg robenidinhydrochlorid/kg for våd muskel« |
| --- | --- |

2)

Følgende kolonne indsættes:

»Maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer (MRL) i de relevante animalske fødevarer

800 μg robenidinhydrochlorid/kg for våd lever

350 μg robenidinhydrochlorid/kg for våd nyre

200 μg robenidinhydrochlorid/kg for våd muskel

1 300 μg robenidinhydrochlorid/kg for våd hud/vådt fedt

400 μg robenidinhydrochlorid/kg for hud/fedt

400 μg robenidinhydrochlorid/kg for våd lever

200 μg robenidinhydrochlorid/kg for våd nyre

200 μg robenidinhydrochlorid/kg for våd muskel«

---

| 11.2.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 38/40 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 38/40

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 119/2012

af 10. februar 2012

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

| (2) | Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(2)

Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. februar 2012.

På Kommissionens vegne For formanden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | MA | 55,6 |
| TN | 77,0 |
| TR | 129,1 |
| ZZ | 87,2 |
| 0707 00 05 | EG | 229,9 |
| JO | 137,5 |
| TR | 159,9 |
| US | 57,6 |
| ZZ | 146,2 |
| 0709 91 00 | EG | 330,9 |
| ZZ | 330,9 |
| 0709 93 10 | MA | 82,8 |
| TR | 183,3 |
| ZZ | 133,1 |
| 0805 10 20 | EG | 48,9 |
| IL | 72,0 |
| MA | 54,5 |
| TN | 54,0 |
| TR | 74,4 |
| ZZ | 60,8 |
| 0805 20 10 | IL | 163,3 |
| MA | 104,6 |
| ZZ | 134,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 60,1 |
| EG | 95,0 |
| IL | 118,1 |
| JM | 98,5 |
| MA | 80,9 |
| TR | 72,9 |
| ZZ | 87,6 |
| 0805 50 10 | EG | 61,9 |
| TR | 61,8 |
| ZZ | 61,9 |
| 0808 10 80 | CA | 123,2 |
| CL | 98,4 |
| CN | 111,0 |
| MK | 26,7 |
| US | 158,2 |
| ZZ | 103,5 |
| 0808 30 90 | CL | 48,2 |
| CN | 74,6 |
| US | 122,3 |
| ZA | 100,5 |
| ZZ | 86,4 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

MA

55,6

TN

77,0

TR

129,1

ZZ

87,2

0707 00 05

EG

229,9

JO

137,5

TR

159,9

US

57,6

ZZ

146,2

0709 91 00

EG

330,9

ZZ

330,9

0709 93 10

MA

82,8

TR

183,3

ZZ

133,1

0805 10 20

EG

48,9

IL

72,0

MA

54,5

TN

54,0

TR

74,4

ZZ

60,8

0805 20 10

IL

163,3

MA

104,6

ZZ

134,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

60,1

EG

95,0

IL

118,1

JM

98,5

MA

80,9

TR

72,9

ZZ

87,6

0805 50 10

EG

61,9

TR

61,8

ZZ

61,9

0808 10 80

CA

123,2

CL

98,4

CN

111,0

MK

26,7

US

158,2

ZZ

103,5

0808 30 90

CL

48,2

CN

74,6

US

122,3

ZA

100,5

ZZ

86,4

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

| 11.2.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 38/42 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 38/42

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 120/2012

af 10. februar 2012

om fastsættelse af den tildelingskoefficient, der skal anvendes på ansøgninger om importlicens for olivenolie, der er indgivet fra den 6. til den 7. februar 2012 som led i toldkontingentet for Tunesien og om suspension af udstedelsen af importlicenser for februar 2012

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1301/2006 af 31. august 2006 om fælles regler for administration af toldkontingenter for import af landbrugsprodukter på grundlag af en importlicensordning (2), særlig artikel 7, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved artikel 3, stk. 1 og 2, i protokol nr. 1 (3) til Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Tunesiske Republik på den anden side (4) åbnes der et toldfrit toldkontingent for import af ubehandlet olivenolie henhørende under KN-kode 1509 10 10 og 1509 10 90, som er fuldstændigt fremstillet i Tunesien, og som transporteres direkte fra dette land til EU, inden for en mængde, der fastsættes hvert år. |
| --- | --- |

(1)

Ved artikel 3, stk. 1 og 2, i protokol nr. 1 (3) til Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Tunesiske Republik på den anden side (4) åbnes der et toldfrit toldkontingent for import af ubehandlet olivenolie henhørende under KN-kode 1509 10 10 og 1509 10 90, som er fuldstændigt fremstillet i Tunesien, og som transporteres direkte fra dette land til EU, inden for en mængde, der fastsættes hvert år.

| (2) | I artikel 2, stk. 2, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1918/2006 af 20. december 2006 om åbning og forvaltning af et toldkontingent for olivenolie med oprindelse i Tunesien (5), fastsættes der månedlige kvantitative begrænsninger for udstedelsen af importlicenser. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 2, stk. 2, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1918/2006 af 20. december 2006 om åbning og forvaltning af et toldkontingent for olivenolie med oprindelse i Tunesien (5), fastsættes der månedlige kvantitative begrænsninger for udstedelsen af importlicenser.

| (3) | I henhold til artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1918/2006 er der til myndighederne blevet indsendt ansøgninger om udstedelse af importlicens for en samlet mængde, der overstiger den maksimumsmængde, der er fastsat for februar måned, jf. forordningens artikel 2, stk. 2. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1918/2006 er der til myndighederne blevet indsendt ansøgninger om udstedelse af importlicens for en samlet mængde, der overstiger den maksimumsmængde, der er fastsat for februar måned, jf. forordningens artikel 2, stk. 2.

| (4) | Derfor bør Kommissionen fastsætte en tildelingskoefficient, så der kan udstedes importlicenser i forhold til den disponible mængde. |
| --- | --- |

(4)

Derfor bør Kommissionen fastsætte en tildelingskoefficient, så der kan udstedes importlicenser i forhold til den disponible mængde.

| (5) | Da maksimumsmængden for februar måned er nået, kan der ikke udstedes nogen importlicenser for denne måned — |
| --- | --- |

(5)

Da maksimumsmængden for februar måned er nået, kan der ikke udstedes nogen importlicenser for denne måned —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De importlicensansøgninger, der blevet indsendt den 6. og den 7. februar 2012 i henhold til artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1918/2006, multipliceres med en tildelingskoefficient på 12,493792 %.

Udstedelsen af importlicenser for de mængder, der er ansøgt om fra den 13. februar 2012, suspenderes for februar måned 2012.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 11. februar 2012.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. februar 2012.

På Kommissionens vegne For formanden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 238 af 1.9.2006, s. 13.

2

(3)  EFT L 97 af 30.3.1998, s. 57.

3

(4)  EFT L 97 af 30.3.1998, s. 2.

4

(5)  EUT L 365 af 21.12.2006, s. 84.

5

---

AFGØRELSER

| 11.2.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 38/43 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 38/43

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE 2012/74/FUSP

af 10. februar 2012

om gennemførelse af afgørelse 2010/656/FUSP om forlængelse af de restriktive foranstaltninger over for Côte d'Ivoire

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 31, stk. 2,

under henvisning til Rådets afgørelse 2010/656/FUSP af 29. oktober 2010 om forlængelse af de restriktive foranstaltninger over for Côte d'Ivoire (1), særlig artikel 6, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet vedtog den 29. oktober 2010 afgørelse 2010/656/FUSP. |
| --- | --- |

(1)

Rådet vedtog den 29. oktober 2010 afgørelse 2010/656/FUSP.

| (2) | I betragtning af udviklingen i Côte d'Ivoire bør listen over personer og enheder, der er omfattet af restriktive foranstaltninger, i bilag II til afgørelse 2010/656/FUSP ændres — |
| --- | --- |

(2)

I betragtning af udviklingen i Côte d'Ivoire bør listen over personer og enheder, der er omfattet af restriktive foranstaltninger, i bilag II til afgørelse 2010/656/FUSP ændres —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

De personer, der er opført på listen i bilaget til denne afgørelse, udgår af listen i bilag II til afgørelse 2010/656/FUSP.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. februar 2012.

På Rådets vegne

C. ANTORINI

Formand

---

(1)  EUT L 285 af 30.10.2010, s. 28.

1

---

BILAG

Personer, der er omhandlet i artikel 1

| 1 | Frank Anderson Kouassi |
| --- | --- |
| 2 | Yanon Yapo |
| 3 | Benjamin Yapo Atsé |
| 4 | Blaise N'Goua Abi |
| 5 | Anne Jacqueline Lohoués Oble |
| 6 | Angèle Gnonsoa |
| 7 | Danièle Boni Claverie |
| 8 | Ettien Amoikon |
| 9 | Kata Kéké Joseph |
| 10 | Touré Amara |
| 11 | Anne Gnahouret Tatret |
| 12 | Thomas N'Guessan Yao |
| 13 | Odette Lago Daléba Loan |
| 14 | Georges Armand Alexis Ouégnin |
| 15 | Rafaël Dogo Djéréké |
| 16 | Marie Odette Lorougnon Souhonon |
| 17 | Felix Nanihio |
| 18 | Lahoua Souanga Etienne |
| 19 | Jean Baptiste Akrou |
| 20 | Lambert Kessé Feh |
| 21 | Togba Norbert |
| 22 | Kone Doféré |
| 23 | Hanny Tchélé Brigitte |
| 24 | Jacques Zady |
| 25 | Ali Keita |
| 26 | Blon Siki Blaise |
| 27 | Moustapha Aziz |
| 28 | Gnamien Yao |
| 29 | Ghislain N'Gbechi |
| 30 | Deby Dally Balawourou |

1

Frank Anderson Kouassi

2

Yanon Yapo

3

Benjamin Yapo Atsé

4

Blaise N'Goua Abi

5

Anne Jacqueline Lohoués Oble

6

Angèle Gnonsoa

7

Danièle Boni Claverie

8

Ettien Amoikon

9

Kata Kéké Joseph

10

Touré Amara

11

Anne Gnahouret Tatret

12

Thomas N'Guessan Yao

13

Odette Lago Daléba Loan

14

Georges Armand Alexis Ouégnin

15

Rafaël Dogo Djéréké

16

Marie Odette Lorougnon Souhonon

17

Felix Nanihio

18

Lahoua Souanga Etienne

19

Jean Baptiste Akrou

20

Lambert Kessé Feh

21

Togba Norbert

22

Kone Doféré

23

Hanny Tchélé Brigitte

24

Jacques Zady

25

Ali Keita

26

Blon Siki Blaise

27

Moustapha Aziz

28

Gnamien Yao

29

Ghislain N'Gbechi

30

Deby Dally Balawourou

---

| 11.2.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 38/45 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 38/45

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 9. februar 2012

om anerkendelse af Ghana i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/106/EF for så vidt angår ordningerne for uddannelse af og udstedelse af kvalifikationsbeviser til søfarende

(meddelt under nummer K(2012) 616)

(EØS-relevant tekst)

(2012/75/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/106/EF af 19. november 2008 om minimumsuddannelsesniveauet for søfartserhverv (1), særlig artikel 19, stk. 3,

under henvisning til Cyperns anmodning af 13. maj 2005 og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | En medlemsstat kan i henhold til direktiv 2008/106/EF beslutte at påtegne beviser for søfarende, der er udstedt af tredjelande, forudsat at det pågældende tredjeland er anerkendt af Kommissionen. Tredjelandene skal opfylde kravene i Den Internationale Søfartsorganisations (IMO) konvention om uddannelse af søfarende, om sønæring og om vagthold fra 1978 (STCW-konventionen) (2), som revideret i 1995. |
| --- | --- |

(1)

En medlemsstat kan i henhold til direktiv 2008/106/EF beslutte at påtegne beviser for søfarende, der er udstedt af tredjelande, forudsat at det pågældende tredjeland er anerkendt af Kommissionen. Tredjelandene skal opfylde kravene i Den Internationale Søfartsorganisations (IMO) konvention om uddannelse af søfarende, om sønæring og om vagthold fra 1978 (STCW-konventionen) (2), som revideret i 1995.

| (2) | Anmodningen om anerkendelse af Ghana blev indgivet af Cypern ved brev af 13. maj 2005. Kommissionen har efter denne anmodning foretaget en vurdering af ordningerne for uddannelse og udstedelse af kvalifikationsbeviser i Ghana for at kunne fastslå, om Ghana overholder alle kravene i STCW-konventionen, og om der er truffet passende forholdsregler til at forebygge svig i forbindelse med kvalifikationsbeviser. Vurderingen blev foretaget på grundlag af det kontrolbesøg, som eksperter fra Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed aflagde i december 2009. Under dette kontrolbesøg blev der konstateret visse mangler ved ordningerne for uddannelse og udstedelse af kvalifikationsbeviser. |
| --- | --- |

(2)

Anmodningen om anerkendelse af Ghana blev indgivet af Cypern ved brev af 13. maj 2005. Kommissionen har efter denne anmodning foretaget en vurdering af ordningerne for uddannelse og udstedelse af kvalifikationsbeviser i Ghana for at kunne fastslå, om Ghana overholder alle kravene i STCW-konventionen, og om der er truffet passende forholdsregler til at forebygge svig i forbindelse med kvalifikationsbeviser. Vurderingen blev foretaget på grundlag af det kontrolbesøg, som eksperter fra Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed aflagde i december 2009. Under dette kontrolbesøg blev der konstateret visse mangler ved ordningerne for uddannelse og udstedelse af kvalifikationsbeviser.

| (3) | Kommissionen fremsendte en rapport til medlemsstaterne om resultaterne af vurderingen. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen fremsendte en rapport til medlemsstaterne om resultaterne af vurderingen.

| (4) | Ved brev af 20. december 2010 anmodede Kommissionen Ghana om at fremlægge bevis for, at manglerne var blevet afhjulpet. |
| --- | --- |

(4)

Ved brev af 20. december 2010 anmodede Kommissionen Ghana om at fremlægge bevis for, at manglerne var blevet afhjulpet.

| (5) | Ved brev af 21. februar 2011 meddelte Ghana de ønskede oplysninger og beviser vedrørende gennemførelsen af hensigtsmæssige og tilstrækkelige korrigerende foranstaltninger med henblik på at behandle alle de mangler, der blev påvist under vurderingen af overholdelsen. |
| --- | --- |

(5)

Ved brev af 21. februar 2011 meddelte Ghana de ønskede oplysninger og beviser vedrørende gennemførelsen af hensigtsmæssige og tilstrækkelige korrigerende foranstaltninger med henblik på at behandle alle de mangler, der blev påvist under vurderingen af overholdelsen.

| (6) | To mangler er endnu ikke afhjulpet. Den første vedrører det forhold, at Ghana ikke fuldt ud sikrer, at farttid i søgående skib, der udføres i søværnet eller på lodsskibe, har relevans for de kvalifikationer, der kræves i forbindelse med certificering. Den anden vedrører mangler angående uddannelse i brandbekæmpelse og søfartsskolens udrustning. Ghana blev derfor opfordret til at gennemføre yderligere korrigerende foranstaltninger på dette område. Disse mangler berettiger dog ikke til at sætte spørgsmålstegn ved, om Ghanas ordninger for uddannelse af og udstedelse af kvalifikationsbeviser til søfarende generelt overholder STCW-konventionen. |
| --- | --- |

(6)

To mangler er endnu ikke afhjulpet. Den første vedrører det forhold, at Ghana ikke fuldt ud sikrer, at farttid i søgående skib, der udføres i søværnet eller på lodsskibe, har relevans for de kvalifikationer, der kræves i forbindelse med certificering. Den anden vedrører mangler angående uddannelse i brandbekæmpelse og søfartsskolens udrustning. Ghana blev derfor opfordret til at gennemføre yderligere korrigerende foranstaltninger på dette område. Disse mangler berettiger dog ikke til at sætte spørgsmålstegn ved, om Ghanas ordninger for uddannelse af og udstedelse af kvalifikationsbeviser til søfarende generelt overholder STCW-konventionen.

| (7) | Det fremgår af resultaterne af vurderingen af opfyldelsen af kravene og evalueringen af de oplysninger, som Ghana har fremsendt, at Ghana opfylder de relevante krav i STCW-konventionen, og at der er iværksat passende foranstaltninger til at forhindre svig i forbindelse med kvalifikationsbeviser. |
| --- | --- |

(7)

Det fremgår af resultaterne af vurderingen af opfyldelsen af kravene og evalueringen af de oplysninger, som Ghana har fremsendt, at Ghana opfylder de relevante krav i STCW-konventionen, og at der er iværksat passende foranstaltninger til at forhindre svig i forbindelse med kvalifikationsbeviser.

| (8) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for Sikkerhed til Søs og Forebyggelse af Forurening fra Skibe — |
| --- | --- |

(8)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for Sikkerhed til Søs og Forebyggelse af Forurening fra Skibe —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Ghana anerkendes i henhold til artikel 19 i direktiv 2008/106/EF for så vidt angår ordningerne for uddannelse af og udstedelse af kvalifikationsbeviser til søfarende.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 9. februar 2012.

På Kommissionens vegne

Siim KALLAS

Næstformand

---

(1)  EUT L 323 af 3.12.2008, s. 33.

1

(2)  Vedtaget af Den Internationale Søfartsorganisation.

2

---

| 11.2.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 38/46 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 38/46

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 9. februar 2012

om anerkendelse af Uruguay i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/106/EF for så vidt angår ordningerne for uddannelse af og udstedelse af kvalifikationsbeviser til søfarende

(meddelt under nummer K(2012) 619)

(EØS-relevant tekst)

(2012/76/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/106/EF af 19. november 2008 om minimumsuddannelsesniveauet for søfartserhverv (1), særlig artikel 19, stk. 3, første afsnit,

under henvisning til Spaniens anmodning af 14. februar 2006, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | En medlemsstat kan i henhold til direktiv 2008/106/EF beslutte at påtegne beviser for søfarende, der er udstedt af tredjelande, forudsat at det pågældende tredjeland er anerkendt af Kommissionen. Tredjelandene skal opfylde kravene i Den Internationale Søfartsorganisations (IMO) konvention om uddannelse af søfarende, om sønæring og om vagthold fra 1978 (STCW-konventionen) (2), som revideret i 1995. |
| --- | --- |

(1)

En medlemsstat kan i henhold til direktiv 2008/106/EF beslutte at påtegne beviser for søfarende, der er udstedt af tredjelande, forudsat at det pågældende tredjeland er anerkendt af Kommissionen. Tredjelandene skal opfylde kravene i Den Internationale Søfartsorganisations (IMO) konvention om uddannelse af søfarende, om sønæring og om vagthold fra 1978 (STCW-konventionen) (2), som revideret i 1995.

| (2) | Anmodningen om anerkendelse af Uruguay blev indgivet af Spanien ved brev af 14. februar 2006. Kommissionen har efter denne anmodning foretaget en vurdering af ordningerne for uddannelse og udstedelse af kvalifikationsbeviser i Uruguay for at kunne fastslå, om Uruguay overholder alle kravene i STCW-konventionen, og om der er truffet passende forholdsregler til at forebygge svig i forbindelse med kvalifikationsbeviser. Vurderingen blev foretaget på grundlag af det kontrolbesøg, som eksperter fra Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed aflagde i juni 2007. Under dette kontrolbesøg blev der konstateret visse mangler ved ordningerne for uddannelse og udstedelse af kvalifikationsbeviser. |
| --- | --- |

(2)

Anmodningen om anerkendelse af Uruguay blev indgivet af Spanien ved brev af 14. februar 2006. Kommissionen har efter denne anmodning foretaget en vurdering af ordningerne for uddannelse og udstedelse af kvalifikationsbeviser i Uruguay for at kunne fastslå, om Uruguay overholder alle kravene i STCW-konventionen, og om der er truffet passende forholdsregler til at forebygge svig i forbindelse med kvalifikationsbeviser. Vurderingen blev foretaget på grundlag af det kontrolbesøg, som eksperter fra Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed aflagde i juni 2007. Under dette kontrolbesøg blev der konstateret visse mangler ved ordningerne for uddannelse og udstedelse af kvalifikationsbeviser.

| (3) | Kommissionen fremsendte en rapport til medlemsstaterne om resultaterne af vurderingen. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen fremsendte en rapport til medlemsstaterne om resultaterne af vurderingen.

| (4) | Ved brev af 16. februar 2009 og 8. december 2010 opfordrede Kommissionen Uruguay til at forelægge dokumentation for, at manglerne var afhjulpet. |
| --- | --- |

(4)

Ved brev af 16. februar 2009 og 8. december 2010 opfordrede Kommissionen Uruguay til at forelægge dokumentation for, at manglerne var afhjulpet.

| (5) | Ved brev af 30. april 2009 og 18. marts 2011 meddelte Uruguay de ønskede oplysninger og beviser vedrørende gennemførelsen af hensigtsmæssige og tilstrækkelige korrektionsforanstaltninger med henblik på at behandle hovedparten af de mangler, der blev påvist under vurderingen af overholdelsen. |
| --- | --- |

(5)

Ved brev af 30. april 2009 og 18. marts 2011 meddelte Uruguay de ønskede oplysninger og beviser vedrørende gennemførelsen af hensigtsmæssige og tilstrækkelige korrektionsforanstaltninger med henblik på at behandle hovedparten af de mangler, der blev påvist under vurderingen af overholdelsen.

| (6) | To mangler er endnu ikke afhjulpet. Den første vedrører det forhold, at systemet af kvalitetsnormer ikke omfatter nogle af de administrative aktiviteter såsom godkendelse af uddannelsesprogrammer. Den anden mangel vedrører formatet af kvalifikationsbeviser. Uruguay blev derfor opfordret til at gennemføre yderligere korrigerende foranstaltninger på dette område. Disse mangler berettiger dog ikke til at sætte spørgsmålstegn ved, om Uruguays ordninger for uddannelse af og udstedelse af kvalifikationsbeviser til søfarende generelt overholder STCW-konventionen. |
| --- | --- |

(6)

To mangler er endnu ikke afhjulpet. Den første vedrører det forhold, at systemet af kvalitetsnormer ikke omfatter nogle af de administrative aktiviteter såsom godkendelse af uddannelsesprogrammer. Den anden mangel vedrører formatet af kvalifikationsbeviser. Uruguay blev derfor opfordret til at gennemføre yderligere korrigerende foranstaltninger på dette område. Disse mangler berettiger dog ikke til at sætte spørgsmålstegn ved, om Uruguays ordninger for uddannelse af og udstedelse af kvalifikationsbeviser til søfarende generelt overholder STCW-konventionen.

| (7) | Resultaterne af vurderingen af opfyldelsen af kravene og evalueringen af de oplysninger, som Uruguay har fremsendt, viser, at Uruguay opfylder de relevante krav i STCW-konventionen, og at der er iværksat passende foranstaltninger til at forhindre svig i forbindelse med kvalifikationsbeviser. |
| --- | --- |

(7)

Resultaterne af vurderingen af opfyldelsen af kravene og evalueringen af de oplysninger, som Uruguay har fremsendt, viser, at Uruguay opfylder de relevante krav i STCW-konventionen, og at der er iværksat passende foranstaltninger til at forhindre svig i forbindelse med kvalifikationsbeviser.

| (8) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for Sikkerhed til Søs og Forebyggelse af Forurening fra Skibe — |
| --- | --- |

(8)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for Sikkerhed til Søs og Forebyggelse af Forurening fra Skibe —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Uruguay anerkendes i henhold til artikel 19 i direktiv 2008/106/EF for så vidt angår ordningerne for uddannelse af og udstedelse af kvalifikationsbeviser til søfarende.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 9. februar 2012.

På Kommissionens vegne

Siim KALLAS

Næstformand

---

(1)  EUT L 323 af 3.12.2008, s. 33.

1

(2)  Vedtaget af Den Internationale Søfartsorganisation.

2

---

| 11.2.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 38/47 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 38/47

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 9. februar 2012

om, at flufenoxuron til produkttype 18 ikke optages i bilag I, IA eller IB til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF om markedsføring af biocidholdige produkter

(meddelt under nummer K(2012) 621)

(EØS-relevant tekst)

(2012/77/EU)

EUROPA–KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF af 16. februar 1998 om markedsføring af biocidholdige produkter (1), særlig artikel 16, stk. 2, andet afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I Kommissionens forordning (EF) nr. 1451/2007 af 4. december 2007 om den anden fase af det tiårs arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 16, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF om markedsføring af biocidholdige produkter (2), er der opstillet en liste over aktive stoffer, som skal vurderes med henblik på eventuel optagelse i bilag I, I A eller I B til direktiv 98/8/EF. Denne liste omfatter flufenoxuron. |
| --- | --- |

(1)

I Kommissionens forordning (EF) nr. 1451/2007 af 4. december 2007 om den anden fase af det tiårs arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 16, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF om markedsføring af biocidholdige produkter (2), er der opstillet en liste over aktive stoffer, som skal vurderes med henblik på eventuel optagelse i bilag I, I A eller I B til direktiv 98/8/EF. Denne liste omfatter flufenoxuron.

| (2) | I henhold til forordning (EF) nr. 1451/2007 er flufenoxuron (CAS-nr. 101463-69-8, EF-nr. 417-680-3) vurderet i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i direktiv 98/8/EF til anvendelse i produkttype 18, insekticider, acaricider og produkter til bekæmpelse af andre leddyr, jf. bilag V til direktiv 98/8/EF. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til forordning (EF) nr. 1451/2007 er flufenoxuron (CAS-nr. 101463-69-8, EF-nr. 417-680-3) vurderet i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i direktiv 98/8/EF til anvendelse i produkttype 18, insekticider, acaricider og produkter til bekæmpelse af andre leddyr, jf. bilag V til direktiv 98/8/EF.

| (3) | Frankrig blev udpeget som rapporterende medlemsstat og sendte den kompetente myndigheds rapport sammen med en henstilling til Kommissionen den 17. marts 2009 i overensstemmelse med artikel 14, stk. 4 og 6, i forordning (EF) nr. 1451/2007. |
| --- | --- |

(3)

Frankrig blev udpeget som rapporterende medlemsstat og sendte den kompetente myndigheds rapport sammen med en henstilling til Kommissionen den 17. marts 2009 i overensstemmelse med artikel 14, stk. 4 og 6, i forordning (EF) nr. 1451/2007.

| (4) | Medlemsstaterne og Kommissionen har gennemgået den kompetente myndigheds rapport. I overensstemmelse med artikel 15, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1451/2007 er resultaterne af vurderingen indføjet i en vurderingsrapport i Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter den 22. september 2011. |
| --- | --- |

(4)

Medlemsstaterne og Kommissionen har gennemgået den kompetente myndigheds rapport. I overensstemmelse med artikel 15, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1451/2007 er resultaterne af vurderingen indføjet i en vurderingsrapport i Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter den 22. september 2011.

| (5) | Ved en realistisk vurdering af risikoen for de relevante delmiljøer er der påvist uacceptable virkninger for vandmiljøet. Endvidere gør flufenoxurons egenskaber stoffet persistent, potentielt bioakkumulerende og toksisk og meget persistent og meget potentielt bioakkumulerende ifølge kriterierne i bilag XIII til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 (3). Derfor bør flufenoxuron ikke optages i bilag I, IA eller IB til direktiv 98/8/EF til anvendelse i produkttype 18. |
| --- | --- |

(5)

Ved en realistisk vurdering af risikoen for de relevante delmiljøer er der påvist uacceptable virkninger for vandmiljøet. Endvidere gør flufenoxurons egenskaber stoffet persistent, potentielt bioakkumulerende og toksisk og meget persistent og meget potentielt bioakkumulerende ifølge kriterierne i bilag XIII til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 (3). Derfor bør flufenoxuron ikke optages i bilag I, IA eller IB til direktiv 98/8/EF til anvendelse i produkttype 18.

| (6) | Den dato, hvorfra biocidprodukter i produkttype 18, som indeholder flufenoxuron, ikke længere må bringes i omsætning, bør fastsættes under behørig hensyntagen til resultatet af risikovurderingen og datoen for denne afgørelses ikrafttræden. |
| --- | --- |

(6)

Den dato, hvorfra biocidprodukter i produkttype 18, som indeholder flufenoxuron, ikke længere må bringes i omsætning, bør fastsættes under behørig hensyntagen til resultatet af risikovurderingen og datoen for denne afgørelses ikrafttræden.

| (7) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter — |
| --- | --- |

(7)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Flufenoxuron (CAS-nr. 101463-69-8, EF-nr. 417-680-3) optages ikke i bilag I, IA eller IB til direktiv 98/8/EF til anvendelse i produkttype 18.

Artikel 2

Med henblik på artikel 4, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1451/2007 må biocidholdige produkter i produkttype 18, som indeholder flufenoxuron, ikke længere bringes i omsætning fra den 1. august 2012.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 9. februar 2012.

På Kommissionens vegne

Janez POTOČNIK

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 123 af 24.4.1998, s. 1.

1

(2)  EUT L 325 af 11.12.2007, s. 3.

2

(3)  EUT L 396 af 30.12.2006, s. 1.

3

---

| 11.2.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 38/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 38/48

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 9. februar 2012

om, at bestemte stoffer ikke optages i bilag I, I A eller I B til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF om markedsføring af biocidholdige produkter

(meddelt under nummer K(2012) 645)

(EØS-relevant tekst)

(2012/78/EU)

EUROPA–KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF af 16. februar 1998 om markedsføring af biocidholdige produkter (1), særlig artikel 16, stk. 2, andet afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I Kommissionens forordning (EF) nr. 1451/2007 af 4. december 2007 om den anden fase af det tiårs arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 16, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF om markedsføring af biocidholdige produkter (2), er der opstillet en liste over aktive stoffer, som skal vurderes med henblik på eventuel optagelse i bilag I, I A eller I B til direktiv 98/8/EF. |
| --- | --- |

(1)

I Kommissionens forordning (EF) nr. 1451/2007 af 4. december 2007 om den anden fase af det tiårs arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 16, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF om markedsføring af biocidholdige produkter (2), er der opstillet en liste over aktive stoffer, som skal vurderes med henblik på eventuel optagelse i bilag I, I A eller I B til direktiv 98/8/EF.

| (2) | Det gælder for en række kombinationer af stof/produkttype på listen, enten at alle deltagerne er trådt ud af undersøgelsesprogrammet, eller at den rapporterende medlemsstat, der er udpeget til vurderingen, ikke har modtaget noget fuldstændigt dossier inden for den tidsfrist, der er angivet i artikel 9 og artikel 12, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1451/2007. |
| --- | --- |

(2)

Det gælder for en række kombinationer af stof/produkttype på listen, enten at alle deltagerne er trådt ud af undersøgelsesprogrammet, eller at den rapporterende medlemsstat, der er udpeget til vurderingen, ikke har modtaget noget fuldstændigt dossier inden for den tidsfrist, der er angivet i artikel 9 og artikel 12, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1451/2007.

| (3) | Kommissionen har i medfør af artikel 11, stk. 2, artikel 12, stk. 1, og artikel 13, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1451/2007 underrettet medlemsstaterne herom. Disse oplysninger er også offentliggjort elektronisk. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen har i medfør af artikel 11, stk. 2, artikel 12, stk. 1, og artikel 13, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1451/2007 underrettet medlemsstaterne herom. Disse oplysninger er også offentliggjort elektronisk.

| (4) | En række virksomheder har inden for fristen på tre måneder efter offentliggørelsen af oplysningerne tilkendegivet interesse for at overtage hvervet som deltager for de pågældende stoffer og produkttyper. De pågældende virksomheder har dog ikke efterfølgende indsendt et fuldstændigt dossier. |
| --- | --- |

(4)

En række virksomheder har inden for fristen på tre måneder efter offentliggørelsen af oplysningerne tilkendegivet interesse for at overtage hvervet som deltager for de pågældende stoffer og produkttyper. De pågældende virksomheder har dog ikke efterfølgende indsendt et fuldstændigt dossier.

| (5) | I henhold til artikel 12, stk. 4 og 5, i forordning (EF) nr. 1451/2007 bør de pågældende stoffer og produkttyper derfor ikke optages i bilag I, I A eller I B til direktiv 98/8/EF. |
| --- | --- |

(5)

I henhold til artikel 12, stk. 4 og 5, i forordning (EF) nr. 1451/2007 bør de pågældende stoffer og produkttyper derfor ikke optages i bilag I, I A eller I B til direktiv 98/8/EF.

| (6) | Det bør af hensyn til retssikkerheden præciseres, fra hvilken dato biocidholdige produkter, som henhører under de produkttyper, der er angivet i bilaget, og som indeholder de i samme bilag angivne aktive stoffer, ikke længere må omsættes. |
| --- | --- |

(6)

Det bør af hensyn til retssikkerheden præciseres, fra hvilken dato biocidholdige produkter, som henhører under de produkttyper, der er angivet i bilaget, og som indeholder de i samme bilag angivne aktive stoffer, ikke længere må omsættes.

| (7) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter — |
| --- | --- |

(7)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

De stoffer, der er anført i bilaget til denne afgørelse, optages ikke i bilag I, I A eller I B til direktiv 98/8/EF for de pågældende produkttyper.

Artikel 2

Med henblik på artikel 4, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1451/2007 må biocidholdige produkter, som henhører under produkttyperne i bilaget til denne afgørelse, og som indeholder de i samme bilag anførte aktive stoffer, ikke længere omsættes fra den 1. februar 2013.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 9. februar 2012.

På Kommissionens vegne

Janez POTOČNIK

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 123 af 24.4.1998, s. 1.

1

(2)  EUT L 325 af 11.12.2007, s. 3.

2

---

BILAG

Stoffer og produkttyper, der ikke optages i bilag I, I A eller I B til direktiv 98/8/EF

| Navn | EF-nummer | CAS-nummer | Produkttype | Rapporterende medlemsstat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| cyclohexylhydroxydiazen-1-oxid, kaliumsalt | | 66603-10-9 | 6 | AT |
| cyclohexylhydroxydiazen-1-oxid, kaliumsalt | | 66603-10-9 | 7 | AT |
| cyclohexylhydroxydiazen-1-oxid, kaliumsalt | | 66603-10-9 | 9 | AT |
| cyclohexylhydroxydiazen-1-oxid, kaliumsalt | | 66603-10-9 | 10 | AT |
| cyclohexylhydroxydiazen-1-oxid, kaliumsalt | | 66603-10-9 | 12 | AT |
| cyclohexylhydroxydiazen-1-oxid, kaliumsalt | | 66603-10-9 | 13 | AT |
| diphenoxarsin-10-yloxid | 200-377-3 | 58-36-6 | 9 | FR |
| glyoxal | 203-474-9 | 107-22-2 | 12 | FR |
| 1,3-dichlor-5,5-dimethylhydantoin | 204-258-7 | 118-52-5 | 12 | NL |
| tosylchloramidnatrium | 204-854-7 | 127-65-1 | 11 | ES |
| dinatriumtetraborat, vandfrit | 215-540-4 | 1330-43-4 | 11 | NL |
| kobber | 231-159-6 | 7440-50-8 | 2 | FR |
| kobber | 231-159-6 | 7440-50-8 | 4 | FR |
| kobber | 231-159-6 | 7440-50-8 | 5 | FR |
| kobber | 231-159-6 | 7440-50-8 | 11 | FR |
| kobbersulfat | 231-847-6 | 7758-98-7 | 1 | FR |
| kobbersulfat | 231-847-6 | 7758-98-7 | 4 | FR |
| calciumhypochlorit | 231-908-7 | 7778-54-3 | 1 | IT |
| borsyre | 233-139-2 | 10043-35-3 | 22 | NL |
| trimagnesiumdiphosphid | 235-023-7 | 12057-74-8 | 20 | DE |
| chloralose | 240-016-7 | 15879-93-3 | 15 | PT |
| chloralose | 240-016-7 | 15879-93-3 | 23 | PT |
| aluminiumphosphid | 244-088-0 | 20859-73-8 | 20 | DE |
| 1,3-dichlor-5-ethyl-5-methylimidazolidin-2,4-dion | 401-570-7 | 89415-87-2 | 12 | NL |
| methylneodecanamid | 414-460-9 | 105726-67-8 | 19 | ES |
| tetrachlordecaoxidcomplex | 420-970-2 | 92047-76-2 | 5 | DE |
| 3-benzo(b)thien-2-yl-5,6-dihydro-1,4,2-oxathiazin-4-oxid | 431-030-6 | 163269-30-5 | 9 | PT |
| oligo(2-(2-ethoxy)ethoxyethylguanidiniumchlorid) | polymer | 374572-91-5 | 2 | FR |
| poly(hexamethylendiaminguanidiniumchlorid) | polymer | 57028-96-3 | 2 | FR |
| oligo(2-(2-ethoxy)ethoxyethylguanidiniumchlorid) | polymer | 374572-91-5 | 3 | FR |
| poly(hexamethylendiaminguanidiniumchlorid) | polymer | 57028-96-3 | 3 | FR |
| oligo(2-(2-ethoxy)ethoxyethylguanidiniumchlorid) | polymer | 374572-91-5 | 4 | FR |
| poly(hexamethylendiaminguanidiniumchlorid) | polymer | 57028-96-3 | 4 | FR |
| oligo(2-(2-ethoxy)ethoxyethylguanidiniumchlorid) | polymer | 374572-91-5 | 7 | FR |
| poly(hexamethylendiaminguanidiniumchlorid) | polymer | 57028-96-3 | 7 | FR |
| oligo(2-(2-ethoxy)ethoxyethylguanidiniumchlorid) | polymer | 374572-91-5 | 9 | FR |
| poly(hexamethylendiaminguanidiniumchlorid) | polymer | 57028-96-3 | 9 | FR |
| oligo(2-(2-ethoxy)ethoxyethylguanidiniumchlorid) | polymer | 374572-91-5 | 10 | FR |
| poly(hexamethylendiaminguanidiniumchlorid) | polymer | 57028-96-3 | 10 | FR |
| oligo(2-(2-ethoxy)ethoxyethylguanidiniumchlorid) | polymer | 374572-91-5 | 11 | FR |
| poly(hexamethylendiaminguanidiniumchlorid) | polymer | 57028-96-3 | 11 | FR |
| oligo(2-(2-ethoxy)ethoxyethylguanidiniumchlorid) | polymer | 374572-91-5 | 12 | FR |
| poly(hexamethylendiaminguanidiniumchlorid) | polymer | 57028-96-3 | 12 | FR |
| oligo(2-(2-ethoxy)ethoxyethylguanidiniumchlorid) | polymer | 374572-91-5 | 20 | FR |
| poly(hexamethylendiaminguanidiniumchlorid) | polymer | 57028-96-3 | 20 | FR |

Navn

EF-nummer

CAS-nummer

Produkttype

Rapporterende medlemsstat

cyclohexylhydroxydiazen-1-oxid, kaliumsalt

66603-10-9

6

AT

cyclohexylhydroxydiazen-1-oxid, kaliumsalt

66603-10-9

7

AT

cyclohexylhydroxydiazen-1-oxid, kaliumsalt

66603-10-9

9

AT

cyclohexylhydroxydiazen-1-oxid, kaliumsalt

66603-10-9

10

AT

cyclohexylhydroxydiazen-1-oxid, kaliumsalt

66603-10-9

12

AT

cyclohexylhydroxydiazen-1-oxid, kaliumsalt

66603-10-9

13

AT

diphenoxarsin-10-yloxid

200-377-3

58-36-6

9

FR

glyoxal

203-474-9

107-22-2

12

FR

1,3-dichlor-5,5-dimethylhydantoin

204-258-7

118-52-5

12

NL

tosylchloramidnatrium

204-854-7

127-65-1

11

ES

dinatriumtetraborat, vandfrit

215-540-4

1330-43-4

11

NL

kobber

231-159-6

7440-50-8

2

FR

kobber

231-159-6

7440-50-8

4

FR

kobber

231-159-6

7440-50-8

5

FR

kobber

231-159-6

7440-50-8

11

FR

kobbersulfat

231-847-6

7758-98-7

1

FR

kobbersulfat

231-847-6

7758-98-7

4

FR

calciumhypochlorit

231-908-7

7778-54-3

1

IT

borsyre

233-139-2

10043-35-3

22

NL

trimagnesiumdiphosphid

235-023-7

12057-74-8

20

DE

chloralose

240-016-7

15879-93-3

15

PT

chloralose

240-016-7

15879-93-3

23

PT

aluminiumphosphid

244-088-0

20859-73-8

20

DE

1,3-dichlor-5-ethyl-5-methylimidazolidin-2,4-dion

401-570-7

89415-87-2

12

NL

methylneodecanamid

414-460-9

105726-67-8

19

ES

tetrachlordecaoxidcomplex

420-970-2

92047-76-2

5

DE

3-benzo(b)thien-2-yl-5,6-dihydro-1,4,2-oxathiazin-4-oxid

431-030-6

163269-30-5

9

PT

oligo(2-(2-ethoxy)ethoxyethylguanidiniumchlorid)

polymer

374572-91-5

2

FR

poly(hexamethylendiaminguanidiniumchlorid)

polymer

57028-96-3

2

FR

oligo(2-(2-ethoxy)ethoxyethylguanidiniumchlorid)

polymer

374572-91-5

3

FR

poly(hexamethylendiaminguanidiniumchlorid)

polymer

57028-96-3

3

FR

oligo(2-(2-ethoxy)ethoxyethylguanidiniumchlorid)

polymer

374572-91-5

4

FR

poly(hexamethylendiaminguanidiniumchlorid)

polymer

57028-96-3

4

FR

oligo(2-(2-ethoxy)ethoxyethylguanidiniumchlorid)

polymer

374572-91-5

7

FR

poly(hexamethylendiaminguanidiniumchlorid)

polymer

57028-96-3

7

FR

oligo(2-(2-ethoxy)ethoxyethylguanidiniumchlorid)

polymer

374572-91-5

9

FR

poly(hexamethylendiaminguanidiniumchlorid)

polymer

57028-96-3

9

FR

oligo(2-(2-ethoxy)ethoxyethylguanidiniumchlorid)

polymer

374572-91-5

10

FR

poly(hexamethylendiaminguanidiniumchlorid)

polymer

57028-96-3

10

FR

oligo(2-(2-ethoxy)ethoxyethylguanidiniumchlorid)

polymer

374572-91-5

11

FR

poly(hexamethylendiaminguanidiniumchlorid)

polymer

57028-96-3

11

FR

oligo(2-(2-ethoxy)ethoxyethylguanidiniumchlorid)

polymer

374572-91-5

12

FR

poly(hexamethylendiaminguanidiniumchlorid)

polymer

57028-96-3

12

FR

oligo(2-(2-ethoxy)ethoxyethylguanidiniumchlorid)

polymer

374572-91-5

20

FR

poly(hexamethylendiaminguanidiniumchlorid)

polymer

57028-96-3

20

FR

---

Berigtigelser

| 11.2.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 38/51 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 38/51

---

Berigtigelse til Rådets forordning (EU) nr. 44/2012 af 17. januar 2012 om fastsættelse for 2012 af fiskerimuligheder i EU-farvande og for EU-fartøjer, i visse andre farvande for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande, der er omfattet af internationale forhandlinger eller aftaler

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 25 af 27. januar 2012
  )

Side 105, bilag IB, TAC for torsk i I og IIb (COD/1/2B.), fodnote 3:

I stedet for:

| »(3) | Bifangster af kuller kan udgøre op til 19 % af landinger pr. træk. Bifangsterne af kuller er i tillæg til torskekvoten.« |
| --- | --- |

»(3)

Bifangster af kuller kan udgøre op til 19 % af landinger pr. træk. Bifangsterne af kuller er i tillæg til torskekvoten.«

læses:

| »(3) | Bifangster af kuller kan udgøre op til 19 % pr. træk. Bifangsterne af kuller er i tillæg til torskekvoten.« |
| --- | --- |

»(3)

Bifangster af kuller kan udgøre op til 19 % pr. træk. Bifangsterne af kuller er i tillæg til torskekvoten.«

---