# Úřední věstník L 50/2012

| | ISSN 1977-0626
  doi:10.3000/19770626.L_2012.050.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 50 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5523. února 2012 |

ISSN 1977-0626

doi:10.3000/19770626.L_2012.050.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 50

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5523. února 2012

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 155/2012 ze dne 21. února 2012, kterým se mění příloha I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku | 1 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 156/2012 ze dne 22. února 2012, kterým se mění přílohy I až IV nařízení Rady (ES) č. 44/2001 o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech | 3 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 157/2012 ze dne 22. února 2012, kterým se mění nařízení (ES) č. 2535/2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o dovozní režim pro mléko a mléčné výrobky a otevření celních kvót, a stanoví odchylka od uvedeného nařízení | 11 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 158/2012 ze dne 22. února 2012 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 14 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 159/2012 ze dne 22. února 2012, kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovené prováděcím nařízením (EU) č. 971/2011 na hospodářský rok 2011/2012 | 16 |
| | | SMĚRNICE |
| | * | Směrnice Komise 2012/4/EU ze dne 22. února 2012, kterou se mění směrnice 2008/43/ES, kterou se podle směrnice Rady 93/15/EHS zřizuje systém pro identifikaci a sledovatelnost výbušnin pro civilní použití (
  1
  ) | 18 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | 2012/109/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 20. dubna 2011 o státní podpoře č. C 19/09 (ex N 64/09), kterou Dánsko hodlá poskytnout na restrukturalizaci společnosti TV2 Danmark A/S
  (oznámeno pod číslem K(2011) 2614)

   (
  1
  ) | 21 |
| | | 2012/110/EU |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 10. února 2012 o preventivním očkování proti nízkopatogenní influenze ptáků u divokých kachen v Portugalsku a o některých opatřeních na omezení přesunů této drůbeže a jejích produktů
  (oznámeno pod číslem K(2012) 676)

   (
  1
  ) | 46 |
| | | 2012/111/EU |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 10. února 2012, kterým se mění rozhodnutí 2007/453/ES, pokud jde o status BSE Dánska a Panamy
  (oznámeno pod číslem K(2012) 678)

   (
  1
  ) | 49 |
| | | 2012/112/EU |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 17. února 2012, kterým se mění příloha E směrnice Rady 92/65/EHS, pokud jde o vzory veterinárních osvědčení pro zvířata pocházející z hospodářství a zvířata, sperma, vajíčka a embrya pocházející ze schválených organizací, institutů nebo středisek
  (oznámeno pod číslem K(2012) 860)

   (
  1
  ) | 51 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 155/2012 ze dne 21. února 2012, kterým se mění příloha I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku

1

*

Nařízení Komise (EU) č. 156/2012 ze dne 22. února 2012, kterým se mění přílohy I až IV nařízení Rady (ES) č. 44/2001 o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech

3

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 157/2012 ze dne 22. února 2012, kterým se mění nařízení (ES) č. 2535/2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o dovozní režim pro mléko a mléčné výrobky a otevření celních kvót, a stanoví odchylka od uvedeného nařízení

11

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 158/2012 ze dne 22. února 2012 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

14

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 159/2012 ze dne 22. února 2012, kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovené prováděcím nařízením (EU) č. 971/2011 na hospodářský rok 2011/2012

16

SMĚRNICE

*

Směrnice Komise 2012/4/EU ze dne 22. února 2012, kterou se mění směrnice 2008/43/ES, kterou se podle směrnice Rady 93/15/EHS zřizuje systém pro identifikaci a sledovatelnost výbušnin pro civilní použití (
  1
  )

1

18

ROZHODNUTÍ

2012/109/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 20. dubna 2011 o státní podpoře č. C 19/09 (ex N 64/09), kterou Dánsko hodlá poskytnout na restrukturalizaci společnosti TV2 Danmark A/S
  (oznámeno pod číslem K(2011) 2614)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2011) 2614)

1

21

2012/110/EU

*

Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 10. února 2012 o preventivním očkování proti nízkopatogenní influenze ptáků u divokých kachen v Portugalsku a o některých opatřeních na omezení přesunů této drůbeže a jejích produktů
  (oznámeno pod číslem K(2012) 676)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2012) 676)

1

46

2012/111/EU

*

Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 10. února 2012, kterým se mění rozhodnutí 2007/453/ES, pokud jde o status BSE Dánska a Panamy
  (oznámeno pod číslem K(2012) 678)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2012) 678)

1

49

2012/112/EU

*

Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 17. února 2012, kterým se mění příloha E směrnice Rady 92/65/EHS, pokud jde o vzory veterinárních osvědčení pro zvířata pocházející z hospodářství a zvířata, sperma, vajíčka a embrya pocházející ze schválených organizací, institutů nebo středisek
  (oznámeno pod číslem K(2012) 860)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2012) 860)

1

51

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava prováděcího rozhodnutí Komise 2011/252/EU ze dne 26. dubna 2011, kterým se členským státům umožňuje prodloužit dočasná povolení udělená pro nové účinné látky kyselinu askorbovou, ipkonazol, spiromesifen, topramezon a Pseudomonas sp. kmen DSMZ 13134 (Úř. věst. L 106 ze dne 27.4.2011) | 58 |

Opravy

*

Oprava prováděcího rozhodnutí Komise 2011/252/EU ze dne 26. dubna 2011, kterým se členským státům umožňuje prodloužit dočasná povolení udělená pro nové účinné látky kyselinu askorbovou, ipkonazol, spiromesifen, topramezon a Pseudomonas sp. kmen DSMZ 13134 (Úř. věst. L 106 ze dne 27.4.2011)

Pseudomonas

(Úř. věst. L 106 ze dne 27.4.2011)

58

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 23.2.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 50/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 50/1

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 155/2012

ze dne 21. února 2012,

kterým se mění příloha I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (1), a zejména na čl. 9 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcím nařízením Komise (EU) č. 620/2011 (2) byly do přílohy I nařízení (EHS) č. 2658/87 zavedeny dvě podpoložky, 8528 71 15 a 8528 71 91. Obě podpoložky se týkají přístrojů s mikroprocesorovým zařízením obsahujícím modem pro získání přístupu na Internet, které mají funkci interaktivní výměny informací a jsou schopny přijímat televizní signál, tzv. „set-top boxů“ s komunikační funkcí. Podle znění podpoložek přístroje zahrnují přístroje obsahující zařízení se záznamovou nebo reprodukční funkcí, pokud si udržují podstatnou povahu set-top boxů s komunikační funkcí. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcím nařízením Komise (EU) č. 620/2011 (2) byly do přílohy I nařízení (EHS) č. 2658/87 zavedeny dvě podpoložky, 8528 71 15 a 8528 71 91. Obě podpoložky se týkají přístrojů s mikroprocesorovým zařízením obsahujícím modem pro získání přístupu na Internet, které mají funkci interaktivní výměny informací a jsou schopny přijímat televizní signál, tzv. „set-top boxů“ s komunikační funkcí. Podle znění podpoložek přístroje zahrnují přístroje obsahující zařízení se záznamovou nebo reprodukční funkcí, pokud si udržují podstatnou povahu set-top boxů s komunikační funkcí.

| (2) | V zájmu právní jistoty je třeba vyjasnit rozsah působnosti uvedených nových podpoložek s ohledem na termíny „modem“ a „interaktivní výměna informací“. Do kapitoly 85 kombinované nomenklatury by se tudíž měla vložit nové dodatečná poznámka s cílem zajistit jednotný výklad uvedených podpoložek po celém území Unie. |
| --- | --- |

(2)

V zájmu právní jistoty je třeba vyjasnit rozsah působnosti uvedených nových podpoložek s ohledem na termíny „modem“ a „interaktivní výměna informací“. Do kapitoly 85 kombinované nomenklatury by se tudíž měla vložit nové dodatečná poznámka s cílem zajistit jednotný výklad uvedených podpoložek po celém území Unie.

| (3) | Nařízení (EHS) č. 2658/87 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení (EHS) č. 2658/87 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (4) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex, |
| --- | --- |

(4)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Do kapitoly 85 kombinované nomenklatury v příloze I nařízení (EHS) č. 2658/87 ve znění prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1006/2011 (3) se vkládá nová doplňková poznámka, která zní:

| „3. | Pro účely podpoložek 8528 71 15 a 8528 71 91 výlučně platí, že termín „modem“ se týká zařízení nebo vybavení, které moduluje nebo demoduluje příchozí a odchozí signály, např. modemy V.90 nebo kabelové modemy, a ostatních zařízení, která používají obdobné technologie k získávání přístupu na Internet, např. WLAN, ISDN a ethernet. Rozsah přístupu na Internet může omezit poskytovatel služby.

  Přístroje těchto podpoložek musejí umožnit obousměrný komunikační proces nebo obousměrný tok informací pro účely poskytování interaktivní výměny informací.“ |
| --- | --- |

„3.

Přístroje těchto podpoložek musejí umožnit obousměrný komunikační proces nebo obousměrný tok informací pro účely poskytování interaktivní výměny informací.“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 21. února 2012.

Za Komisi, jménem předsedy,

Algirdas ŠEMETA

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 166, 25.6.2011, s. 16.

2

(3)  Úř. věst. L 282, 28.10.2011, s. 1.

3

---

| 23.2.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 50/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 50/3

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 156/2012

ze dne 22. února 2012,

kterým se mění přílohy I až IV nařízení Rady (ES) č. 44/2001 o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 44/2001 ze dne 22. prosince 2000 o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech (1), a zejména na článek 74 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha I nařízení (ES) č. 44/2001 uvádí pravidla pro určení vnitrostátní příslušnosti, na něž odkazují čl. 3 odst. 2 a čl. 4 odst. 2 nařízení. Příloha II obsahuje seznam soudů nebo příslušných orgánů, které jsou ve členských státech příslušné pro podávání návrhů na prohlášení vykonatelnosti. Příloha III obsahuje seznam soudů, u kterých se může podat opravný prostředek proti rozhodnutím o návrhu na prohlášení vykonatelnosti a příloha IV uvádí konečné opravné prostředky proti těmto rozhodnutím. |
| --- | --- |

(1)

Příloha I nařízení (ES) č. 44/2001 uvádí pravidla pro určení vnitrostátní příslušnosti, na něž odkazují čl. 3 odst. 2 a čl. 4 odst. 2 nařízení. Příloha II obsahuje seznam soudů nebo příslušných orgánů, které jsou ve členských státech příslušné pro podávání návrhů na prohlášení vykonatelnosti. Příloha III obsahuje seznam soudů, u kterých se může podat opravný prostředek proti rozhodnutím o návrhu na prohlášení vykonatelnosti a příloha IV uvádí konečné opravné prostředky proti těmto rozhodnutím.

| (2) | Přílohy I, II, a III nařízení (ES) č. 44/2001 byly několikrát pozměněny, naposledy nařízením Komise (EU) č. 416/2010 (2) tak, aby byly aktualizovány pravidla pro určení vnitrostátní příslušnosti a seznamy soudů nebo příslušných orgánů. |
| --- | --- |

(2)

Přílohy I, II, a III nařízení (ES) č. 44/2001 byly několikrát pozměněny, naposledy nařízením Komise (EU) č. 416/2010 (2) tak, aby byly aktualizovány pravidla pro určení vnitrostátní příslušnosti a seznamy soudů nebo příslušných orgánů.

| (3) | Členské státy oznámily Komisi další změny v seznamech uvedených v přílohách I, II, III a IV. Kromě toho je třeba smazat odkaz na Island v přílohách III a IV, neboť se nejedná od členský stát. Je proto vhodné vyhlásit konsolidované znění seznamů uvedených v těchto přílohách. |
| --- | --- |

(3)

Členské státy oznámily Komisi další změny v seznamech uvedených v přílohách I, II, III a IV. Kromě toho je třeba smazat odkaz na Island v přílohách III a IV, neboť se nejedná od členský stát. Je proto vhodné vyhlásit konsolidované znění seznamů uvedených v těchto přílohách.

| (4) | Podle článku 2 dohody mezi Evropským společenstvím a Dánským královstvím o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech (3) by se toto nařízení mělo podle mezinárodního práva používat na vztahy mezi Evropskou unií a Dánskem. |
| --- | --- |

(4)

Podle článku 2 dohody mezi Evropským společenstvím a Dánským královstvím o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech (3) by se toto nařízení mělo podle mezinárodního práva používat na vztahy mezi Evropskou unií a Dánskem.

| (5) | V souladu s čl. 2 odst. 2 písm. g) až j) této dohody by odkazy na Dánsko měly být uvedeny rovněž v přílohách I až IV. |
| --- | --- |

(5)

V souladu s čl. 2 odst. 2 písm. g) až j) této dohody by odkazy na Dánsko měly být uvedeny rovněž v přílohách I až IV.

| (6) | Nařízení (ES) č. 44/2001 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(6)

Nařízení (ES) č. 44/2001 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Přílohy I až IV nařízení (ES) č. 44/2001 se nahrazují zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech v souladu se Smlouvami.

V Bruselu dne 22. února 2012.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 12, 16.1.2001, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 119, 13.5.2010, s. 7.

2

(3)  Úř. věst. L 299, 16.11.2005, s. 62.

3

---

PŘÍLOHA

PŘÍLOHA I

Pravidla pro určení příslušnosti ve smyslu čl. 3 odst. 2 a čl. 4 odst. 2

—   v Belgii: články 5 až 14 zákona ze dne 16. července 2004 o mezinárodním právu soukromém,

—   v Bulharsku: čl. 4 odst. 1 bod 2 zákona o mezinárodním právu soukromém,

—   v České republice: § 86 zákona č. 99/1963 Sb., občanský soudní řád, ve znění pozdějších předpisů,

—   v Dánsku: čl. 246 odst. 2 a 3 zákona o organizaci soudnictví (lov om rettens pleje),

—   v Německu: článek 23 občanského soudního řádu (Zivilprozessordnung),

—   v Estonsku: článek 86 občanského soudního řádu (tsiviilkohtumenetluse seadustik),

—   v Řecku: článek 40 občanského soudního řádu (Κώδικας Πολιτικής Δικονομίας),

—   ve Francii: články 14 a 15 občanského zákoníku (Code civil),

—   v Irsku: předpisy, podle nichž je příslušnost založena doručením písemnosti zahajující řízení žalovanému za jeho přechodné přítomnosti v Irsku,

—   v Itálii: články 3 a 4 zákona č. 218 ze dne 31. května 1995,

—   na Kypru: § 21 odst. 2 zákona o soudech č. 14 z roku 1960, ve znění pozdějších předpisů,

—   v Lotyšsku: § 27 a § 28 odst. 3, 5, 6 a 9 občanského soudního řádu (Civilprocesa likums),

—   v Litvě: článek 31 občanského soudního řádu (Civilinio proceso kodeksas),

—   v Lucembursku: články 14 a 15 občanského zákoníku (Code civil),

—   v Maďarsku: článek 57 zákonného dekretu č. 13 z roku 1979 o mezinárodním právu soukromém (a nemzetközi magánjogról szóló 1979. évi 13. törvényerejű rendelet),

—   na Maltě: články 742, 743 a 744 zákoníku organizace soudů a civilního řízení – kapitola 12 (Kodiċi ta‘ Organizzazzjoni u Proċedura Ċivili – Kap. 12) a článek 549 obchodního zákoníku – kapitola 13 (Kodiċi tal-kummerċ - Kap. 13),

—   v Rakousku: článek 99 zákona o organizaci soudnictví (Jurisdiktionsnorm),

—   v Polsku: čl. 1103 odst. 4 občanského soudního řádu (Kodeks postępowania cywilnego),

—   v Portugalsku: čl. 65 odst. 1 písm. b) občanského soudního řádu (Código de Processo Civil) do té míry, že to může zahrnovat exorbitantní důvody pro příslušnost, jako např. soudy místa pobočky, zastoupení nebo jiné provozovny (je-li v Portugalsku) v případě, že je účastníkem, kterému se doručuje, ústřední správa (je-li v cizím státě), a článek 10 zákoníku o řízení v pracovních věcech (Código de Processo de Trabalho) do té míry, že to může zahrnovat exorbitantní důvody pro příslušnost, jako např. soudy místa bydliště žalobce v řízeních týkajících se individuálních pracovních smluv zahájených zaměstnancem proti zaměstnavateli,

—   v Rumunsku: články 148–157 zákona č. 105/1992 o vztazích mezinárodního práva soukromého,

—   ve Slovinsku: čl. 48 odst. 2 zákona o mezinárodním právu soukromém a procesním řádu (Zakon o medarodnem zasebnem pravu in postopku) ve vztahu k čl. 47 odst. 2 zákona o občanském právu procesním (Zakon o pravdnem postopku) a článek 58 zákona o mezinárodním právu soukromém a procesním řádu (Zakon o medarodnem zasebnem pravu in postopku) ve vztahu k článku 59 zákona o občanském právu procesním (Zakon o pravdnem postopku),

—   na Slovensku: § 37 až § 37e zákona č. 97/1963 o mezinárodním právu soukromém a procesním,

—   ve Finsku: kapitola 10 § 18 odst. 1 pododstavec 1 a 2 občanského soudního řádu (oikeudenkäymiskaari/rättegångsbalken),

—   ve Švédsku: kapitola 10 § 3 odst. 1 první věta občanského soudního řádu (rättegngsbalken),

—   ve Spojeném království: předpisy, podle nichž je příslušnost založena:

PŘÍLOHA II

Soudy nebo příslušné orgány, u kterých se podává návrh podle článku 39:

| — | v Belgii u „tribunal de premire instance“ nebo u „rechtbank van eerste aanleg“ nebo u „erstinstanzliches Gericht“; |
| --- | --- |

—

v Belgii u „tribunal de premire instance“ nebo u „rechtbank van eerste aanleg“ nebo u „erstinstanzliches Gericht“;

| — | v Bulharsku u „окръжния съд“, |
| --- | --- |

—

v Bulharsku u „окръжния съд“,

| — | v České republice u „okresního soudu“ nebo „soudního exekutora“, |
| --- | --- |

—

v České republice u „okresního soudu“ nebo „soudního exekutora“,

| — | v Dánsku u „byret“, |
| --- | --- |

—

v Dánsku u „byret“,

| — | v Německu:






  a) | předsedovi senátu u „Landgericht“, |
| --- | --- | --- |

—

v Německu:

a)

předsedovi senátu u „Landgericht“,

| b) | notáři při prohlašování vykonatelnosti veřejné listiny, |
| --- | --- |

b)

notáři při prohlašování vykonatelnosti veřejné listiny,

| — | v Estonsku u „maakohus“ (krajský soud), |
| --- | --- |

—

v Estonsku u „maakohus“ (krajský soud),

| — | v Řecku u „Μονομελές Πρωτοδικείο“, |
| --- | --- |

—

v Řecku u „Μονομελές Πρωτοδικείο“,

| — | ve Španělsku u „Juzgado de Primera Instancia“, |
| --- | --- |

—

ve Španělsku u „Juzgado de Primera Instancia“,

| — | ve Francii:






  a) | u „greffier en chef du tribunal de grande instance“, |
| --- | --- | --- |

—

ve Francii:

a)

u „greffier en chef du tribunal de grande instance“,

| b) | u „président de la chambre départementale des notaires“ v případě návrhu na prohlášení vykonatelnosti notářských veřejných listin, |
| --- | --- |

b)

u „président de la chambre départementale des notaires“ v případě návrhu na prohlášení vykonatelnosti notářských veřejných listin,

| — | v Irsku u „High Court“, |
| --- | --- |

—

v Irsku u „High Court“,

| — | v Itálii u „corte d’appello“, |
| --- | --- |

—

v Itálii u „corte d’appello“,

| — | na Kypru u „Επαρχιακό Δικαστήριο“ nebo v případě soudního rozhodnutí ve věcech výživného u „Οικογενειακό Δικαστήριο“, |
| --- | --- |

—

na Kypru u „Επαρχιακό Δικαστήριο“ nebo v případě soudního rozhodnutí ve věcech výživného u „Οικογενειακό Δικαστήριο“,

| — | v Lotyšsku u „rajona (pilsētas) tiesa“, |
| --- | --- |

—

v Lotyšsku u „rajona (pilsētas) tiesa“,

| — | v Litvě u „Lietuvos apeliacinis teismas“, |
| --- | --- |

—

v Litvě u „Lietuvos apeliacinis teismas“,

| — | v Lucembursku předsedovi senátu u „tribunal d’arrondissement“, |
| --- | --- |

—

v Lucembursku předsedovi senátu u „tribunal d’arrondissement“,

| — | v Maďarsku u „megyei bíróság székhelyén működő helyi bíróság“ a v Budapešti u „Budai Központi Kerületi Bíróság“, |
| --- | --- |

—

v Maďarsku u „megyei bíróság székhelyén működő helyi bíróság“ a v Budapešti u „Budai Központi Kerületi Bíróság“,

| — | na Maltě u „Prim‘ Awla tal-Qorti Ċivili“ nebo u „Qorti tal-Maġistrati ta‘ Għawdex fil-ġurisdizzjoni superjuri tagħha“, nebo v případě soudního rozhodnutí ve věcech výživného u „Reġistratur tal-Qorti“ prostřednictvím „Ministru responsabbli għall-Ġustizzja“, |
| --- | --- |

—

na Maltě u „Prim‘ Awla tal-Qorti Ċivili“ nebo u „Qorti tal-Maġistrati ta‘ Għawdex fil-ġurisdizzjoni superjuri tagħha“, nebo v případě soudního rozhodnutí ve věcech výživného u „Reġistratur tal-Qorti“ prostřednictvím „Ministru responsabbli għall-Ġustizzja“,

| — | v Nizozemsku u „voorzieningenrechter van de rechtbank“, |
| --- | --- |

—

v Nizozemsku u „voorzieningenrechter van de rechtbank“,

| — | v Rakousku u „Bezirksgericht“, |
| --- | --- |

—

v Rakousku u „Bezirksgericht“,

| — | v Polsku u „sąd okręgowy“, |
| --- | --- |

—

v Polsku u „sąd okręgowy“,

| — | v Portugalsku u „Tribunal de Comarca“, |
| --- | --- |

—

v Portugalsku u „Tribunal de Comarca“,

| — | v Rumunsku u „Tribunal“, |
| --- | --- |

—

v Rumunsku u „Tribunal“,

| — | ve Slovinsku u „okrožno sodišče“, |
| --- | --- |

—

ve Slovinsku u „okrožno sodišče“,

| — | na Slovensku u „okresného súdu“, |
| --- | --- |

—

na Slovensku u „okresného súdu“,

| — | ve Finsku u „käräjäoikeus/tingsrätt“, |
| --- | --- |

—

ve Finsku u „käräjäoikeus/tingsrätt“,

| — | ve Švédsku u „Svea hovrätt“, |
| --- | --- |

—

ve Švédsku u „Svea hovrätt“,

| — | ve Spojeném království:






  a) | v Anglii a Walesu u „High Court of Justice“ nebo v případě soudního rozhodnutí ve věcech výživného, u „Magistrate’s Court“ prostřednictvím „Secretary of State“; |
| --- | --- | --- |

—

ve Spojeném království:

a)

v Anglii a Walesu u „High Court of Justice“ nebo v případě soudního rozhodnutí ve věcech výživného, u „Magistrate’s Court“ prostřednictvím „Secretary of State“;

| b) | ve Skotsku u „Court of Session“ nebo v případě soudního rozhodnutí ve věcech výživného u „Sheriff Court“ prostřednictvím „Scottish Ministers“; |
| --- | --- |

b)

ve Skotsku u „Court of Session“ nebo v případě soudního rozhodnutí ve věcech výživného u „Sheriff Court“ prostřednictvím „Scottish Ministers“;

| c) | v Severním Irsku „High Court of Justice“ nebo v případě rozhodnutí ve věcech výživného, „Magistrate’s Court“ prostřednictvím „Department of Justice“; |
| --- | --- |

c)

v Severním Irsku „High Court of Justice“ nebo v případě rozhodnutí ve věcech výživného, „Magistrate’s Court“ prostřednictvím „Department of Justice“;

| d) | na Gibraltaru u „Supreme Court of Gibraltar“ nebo v případě soudního rozhodnutí ve věcech výživného u „Magistrates‘ Court“ prostřednictvím „Attorney General of Gibraltar“. |
| --- | --- |

d)

na Gibraltaru u „Supreme Court of Gibraltar“ nebo v případě soudního rozhodnutí ve věcech výživného u „Magistrates‘ Court“ prostřednictvím „Attorney General of Gibraltar“.

PŘÍLOHA III

Soudy, u kterých se podává opravný prostředek podle čl. 43 odst. 2:

| — | v Belgii:






  a) | pokud jde o opravné prostředky podané žalovaným: u „tribunal de première instance“ nebo „rechtbank van eerste aanleg“ nebo „erstinstanzliches Gericht“; |
| --- | --- | --- |

—

v Belgii:

a)

pokud jde o opravné prostředky podané žalovaným: u „tribunal de première instance“ nebo „rechtbank van eerste aanleg“ nebo „erstinstanzliches Gericht“;

| b) | pokud jde o opravné prostředky podané žalobcem, u „Cour d’appel“ nebo „hof van beroep“, |
| --- | --- |

b)

pokud jde o opravné prostředky podané žalobcem, u „Cour d’appel“ nebo „hof van beroep“,

| — | v Bulharsku u „Апелативен съд – София“, |
| --- | --- |

—

v Bulharsku u „Апелативен съд – София“,

| — | v České republice u odvolacího soudu prostřednictvím okresního soudu, |
| --- | --- |

—

v České republice u odvolacího soudu prostřednictvím okresního soudu,

| — | v Dánsku u „landsret“, |
| --- | --- |

—

v Dánsku u „landsret“,

| — | v Německu u „Oberlandesgericht“, |
| --- | --- |

—

v Německu u „Oberlandesgericht“,

| — | v Estonsku u „ringkonnakohus“, |
| --- | --- |

—

v Estonsku u „ringkonnakohus“,

| — | v Řecku u „Εφετείο“, |
| --- | --- |

—

v Řecku u „Εφετείο“,

| — | ve Španělsku u „Juzgado de Primera Instancia“, který vydal rozhodnutí napadené opravným prostředkem, o němž rozhoduje „Audiencia Provincial“. |
| --- | --- |

—

ve Španělsku u „Juzgado de Primera Instancia“, který vydal rozhodnutí napadené opravným prostředkem, o němž rozhoduje „Audiencia Provincial“.

| — | ve Francii:






  a) | u „cour d’appel“, pokud jde o rozhodnutí, kterými byl návrh povolen; |
| --- | --- | --- |

—

ve Francii:

a)

u „cour d’appel“, pokud jde o rozhodnutí, kterými byl návrh povolen;

| b) | předsedovi senátu u „tribunal de grande instance“, pokud jde o rozhodnutí, kterými byl návrh zamítnut, |
| --- | --- |

b)

předsedovi senátu u „tribunal de grande instance“, pokud jde o rozhodnutí, kterými byl návrh zamítnut,

| — | v Irsku u „High Court“, |
| --- | --- |

—

v Irsku u „High Court“,

| — | v Itálii u „corte d’appello“, |
| --- | --- |

—

v Itálii u „corte d’appello“,

| — | na Kypru u „Επαρχιακό Δικαστήριο“ nebo v případě rozsudku ve věcech výživného u „Οικογενειακό Δικαστήριο“, |
| --- | --- |

—

na Kypru u „Επαρχιακό Δικαστήριο“ nebo v případě rozsudku ve věcech výživného u „Οικογενειακό Δικαστήριο“,

| — | v Lotyšsku u „Apgabaltiesa“ prostřednictvím „rajona (pilsētas) tiesa“, |
| --- | --- |

—

v Lotyšsku u „Apgabaltiesa“ prostřednictvím „rajona (pilsētas) tiesa“,

| — | v Litvě u „Lietuvos apeliacinis teismas“, |
| --- | --- |

—

v Litvě u „Lietuvos apeliacinis teismas“,

| — | v Lucembursku u „Cour supérieure de justice“, který zasedá jako soud pro opravné prostředky v civilních věcech, |
| --- | --- |

—

v Lucembursku u „Cour supérieure de justice“, který zasedá jako soud pro opravné prostředky v civilních věcech,

| — | v Maďarsku u okresního soudu, který působí v sídle krajského soudu (v Budapešti u ústředního obvodního soudu v Budě); o odvolacím prostředku rozhoduje krajský soud (v Budapešti vrchní soud), |
| --- | --- |

—

v Maďarsku u okresního soudu, který působí v sídle krajského soudu (v Budapešti u ústředního obvodního soudu v Budě); o odvolacím prostředku rozhoduje krajský soud (v Budapešti vrchní soud),

| — | na Maltě u „Qorti ta‘ l-Appell“ postupem stanoveným pro opravný prostředek v „Kodiċi ta‘ Organizzazzjoni u Proċedura Ċivili - Kap.12“ nebo v případě soudního rozhodnutí ve věcech výživného prostřednictvím „ċitazzjoni“ u „Prim‘ Awla tal-Qorti ivili jew il-Qorti tal-Maġistrati ta‘ Għawdex fil-ġurisdizzjoni superjuri tagħha‘“, |
| --- | --- |

—

na Maltě u „Qorti ta‘ l-Appell“ postupem stanoveným pro opravný prostředek v „Kodiċi ta‘ Organizzazzjoni u Proċedura Ċivili - Kap.12“ nebo v případě soudního rozhodnutí ve věcech výživného prostřednictvím „ċitazzjoni“ u „Prim‘ Awla tal-Qorti ivili jew il-Qorti tal-Maġistrati ta‘ Għawdex fil-ġurisdizzjoni superjuri tagħha‘“,

| — | v Nizozemsku u „rechtbank“, |
| --- | --- |

—

v Nizozemsku u „rechtbank“,

| — | v Rakousku u „Landesgericht“ prostřednictvím „Bezirksgericht“, |
| --- | --- |

—

v Rakousku u „Landesgericht“ prostřednictvím „Bezirksgericht“,

| — | v Polsku u „sąd apelacyjny“ prostřednictvím „sąd okręgowy“, |
| --- | --- |

—

v Polsku u „sąd apelacyjny“ prostřednictvím „sąd okręgowy“,

| — | v Portugalsku je příslušným soudem „Tribunal da Relaçăo“. Opravné prostředky se podávají podle účinných vnitrostátních právních předpisů, a to formou žádosti určené soudu, který napadené rozhodnutí vydal, |
| --- | --- |

—

v Portugalsku je příslušným soudem „Tribunal da Relaçăo“. Opravné prostředky se podávají podle účinných vnitrostátních právních předpisů, a to formou žádosti určené soudu, který napadené rozhodnutí vydal,

| — | v Rumunsku u „Curte de Apel“, |
| --- | --- |

—

v Rumunsku u „Curte de Apel“,

| — | ve Slovinsku u „okrožno sodišče“, |
| --- | --- |

—

ve Slovinsku u „okrožno sodišče“,

| — | na Slovensku u odvolacího soudu prostřednictvím okresního soudu, proti jehož rozhodnutí odvolání směřuje, |
| --- | --- |

—

na Slovensku u odvolacího soudu prostřednictvím okresního soudu, proti jehož rozhodnutí odvolání směřuje,

| — | ve Finsku u „hovioikeus/hovrätt“, |
| --- | --- |

—

ve Finsku u „hovioikeus/hovrätt“,

| — | ve Švédsku u „Svea hovrätt“, |
| --- | --- |

—

ve Švédsku u „Svea hovrätt“,

| — | ve Spojeném království:






  a) | v Anglii a Walesu u „High Court of Justice“ nebo v případě soudního rozhodnutí ve věcech výživného u „Magistrates‘ Court“; |
| --- | --- | --- |

—

ve Spojeném království:

a)

v Anglii a Walesu u „High Court of Justice“ nebo v případě soudního rozhodnutí ve věcech výživného u „Magistrates‘ Court“;

| b) | ve Skotsku u „Court of Session“ nebo v případě soudního rozhodnutí ve věcech výživného u „Sheriff Court“; |
| --- | --- |

b)

ve Skotsku u „Court of Session“ nebo v případě soudního rozhodnutí ve věcech výživného u „Sheriff Court“;

| c) | v Severním Irsku „High Court of Justice“ nebo v případě rozhodnutí ve věcech výživného, „Magistrate’s Court“; |
| --- | --- |

c)

v Severním Irsku „High Court of Justice“ nebo v případě rozhodnutí ve věcech výživného, „Magistrate’s Court“;

| d) | na Gibraltaru u „Supreme Court of Gibraltar“ nebo v případě soudního rozhodnutí ve věcech výživného u „Magistrates‘ Court“. |
| --- | --- |

d)

na Gibraltaru u „Supreme Court of Gibraltar“ nebo v případě soudního rozhodnutí ve věcech výživného u „Magistrates‘ Court“.

PŘÍLOHA IV

Opravné prostředky podle článku 44 jsou tyto:

| — | v Belgii, Řecku, Španělsku, Francii, Itálii, Lucembursku a Nizozemsku kasační stížnost, |
| --- | --- |

—

v Belgii, Řecku, Španělsku, Francii, Itálii, Lucembursku a Nizozemsku kasační stížnost,

| — | v Bulharsku „обжалване пред Върховния касационен съд“, |
| --- | --- |

—

v Bulharsku „обжалване пред Върховния касационен съд“,

| — | v České republice „dovolání“ a „žaloba pro zmatečnost“, |
| --- | --- |

—

v České republice „dovolání“ a „žaloba pro zmatečnost“,

| — | v Dánsku opravný prostředek k „Højesteret“ po povolení od „Procesbevillingsnævnet“, |
| --- | --- |

—

v Dánsku opravný prostředek k „Højesteret“ po povolení od „Procesbevillingsnævnet“,

| — | v Německu „Rechtsbeschwerde“, |
| --- | --- |

—

v Německu „Rechtsbeschwerde“,

| — | v Estonsku „kassatsioonikaebus“, |
| --- | --- |

—

v Estonsku „kassatsioonikaebus“,

| — | v Irsku opravný prostředek omezený na právní otázky k Nejvyššímu soudu, |
| --- | --- |

—

v Irsku opravný prostředek omezený na právní otázky k Nejvyššímu soudu,

| — | na Kypru opravný prostředek k Nejvyššímu soudu, |
| --- | --- |

—

na Kypru opravný prostředek k Nejvyššímu soudu,

| — | v Lotyšsku kasační stížnost k „Augstākās tiesas Senāts“ prostřednictvím „Apgabaltiesa“, |
| --- | --- |

—

v Lotyšsku kasační stížnost k „Augstākās tiesas Senāts“ prostřednictvím „Apgabaltiesa“,

| — | v Litvě kasační stížnost k „Lietuvos Aukščiausiasis Teismas“, |
| --- | --- |

—

v Litvě kasační stížnost k „Lietuvos Aukščiausiasis Teismas“,

| — | v Maďarsku „felülvizsgálati kérelem“, |
| --- | --- |

—

v Maďarsku „felülvizsgálati kérelem“,

| — | na Maltě neexistuje další opravný prostředek k jinému soudu; v případě soudního rozhodnutí ve věci výživného ke „Qorti tal-Appell“ postupem stanoveným pro opravný prostředek v „kodiċi ta‘ Organizzazzjoni u Procedura Ċivili - Kap. 12“, |
| --- | --- |

—

na Maltě neexistuje další opravný prostředek k jinému soudu; v případě soudního rozhodnutí ve věci výživného ke „Qorti tal-Appell“ postupem stanoveným pro opravný prostředek v „kodiċi ta‘ Organizzazzjoni u Procedura Ċivili - Kap. 12“,

| — | v Rakousku „Revisionsrekurs“, |
| --- | --- |

—

v Rakousku „Revisionsrekurs“,

| — | v Polsku „skarga kasacyjna“, |
| --- | --- |

—

v Polsku „skarga kasacyjna“,

| — | v Portugalsku opravný prostředek omezený na právní otázky, |
| --- | --- |

—

v Portugalsku opravný prostředek omezený na právní otázky,

| — | v Rumunsku, „contestatie in anulare“ nebo „revizuire“, |
| --- | --- |

—

v Rumunsku, „contestatie in anulare“ nebo „revizuire“,

| — | ve Slovinsku opravný prostředek k „Vrhovno sodišče Republike Slovenije“, |
| --- | --- |

—

ve Slovinsku opravný prostředek k „Vrhovno sodišče Republike Slovenije“,

| — | na Slovensku „dovolanie“, |
| --- | --- |

—

na Slovensku „dovolanie“,

| — | ve Finsku opravný prostředek k „korkein oikeus/högsta domstolen“, |
| --- | --- |

—

ve Finsku opravný prostředek k „korkein oikeus/högsta domstolen“,

| — | ve Švédsku opravný prostředek k „Högsta domstolen“, |
| --- | --- |

—

ve Švédsku opravný prostředek k „Högsta domstolen“,

| — | ve Spojeném království jediný opravný prostředek omezený na právní otázky. |
| --- | --- |

—

ve Spojeném království jediný opravný prostředek omezený na právní otázky.

---

| 23.2.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 50/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 50/11

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 157/2012

ze dne 22. února 2012,

kterým se mění nařízení (ES) č. 2535/2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o dovozní režim pro mléko a mléčné výrobky a otevření celních kvót, a stanoví odchylka od uvedeného nařízení

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (1), a zejména na čl. 144 odst. 1 a čl. 148 písm. c) ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Norským královstvím o dodatečných obchodních preferencích pro zemědělské produkty, jíž bylo dosaženo na základě článku 19 Dohody o Evropském hospodářském prostoru a která byla schválena rozhodnutím Rady 2011/818//EU (2), stanoví zvýšení roční kvóty s nulovou celní sazbou a rozšíření na všechny druhy sýrů pocházejících z Norska ode dne 1. ledna 2012. Tyto změny musí být zohledněny v článcích 5 a 19 nařízení Komise (ES) č. 2535/2001 (3) a v části H přílohy I uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Norským královstvím o dodatečných obchodních preferencích pro zemědělské produkty, jíž bylo dosaženo na základě článku 19 Dohody o Evropském hospodářském prostoru a která byla schválena rozhodnutím Rady 2011/818//EU (2), stanoví zvýšení roční kvóty s nulovou celní sazbou a rozšíření na všechny druhy sýrů pocházejících z Norska ode dne 1. ledna 2012. Tyto změny musí být zohledněny v článcích 5 a 19 nařízení Komise (ES) č. 2535/2001 (3) a v části H přílohy I uvedeného nařízení.

| (2) | Zatímco současná kvóta je spravována na základě ročního období od července do června, zvýšená kvóta bude spravována na základě kalendářního roku. Odchylně od článku 6 nařízení (ES) č. 2535/2001, kterým se stanoví rozdělení na dvě stejná půlroční období, by se v množství dostupném pro rok 2012 mělo zohlednit množství 2 000 tun, které pro první polovinu roku 2012 bylo již zpřístupněno v roce 2011. V důsledku toho by pouze množství 1 600 tun mělo být dostupné pro podobdobí, které z organizačních důvodů začíná dnem 1. března 2012. Tímto nařízením by však nemělo být dotčeno množství 2 000 tun, které již bylo zpřístupněno pro období od 1. ledna 2012 do 30. června 2012. |
| --- | --- |

(2)

Zatímco současná kvóta je spravována na základě ročního období od července do června, zvýšená kvóta bude spravována na základě kalendářního roku. Odchylně od článku 6 nařízení (ES) č. 2535/2001, kterým se stanoví rozdělení na dvě stejná půlroční období, by se v množství dostupném pro rok 2012 mělo zohlednit množství 2 000 tun, které pro první polovinu roku 2012 bylo již zpřístupněno v roce 2011. V důsledku toho by pouze množství 1 600 tun mělo být dostupné pro podobdobí, které z organizačních důvodů začíná dnem 1. března 2012. Tímto nařízením by však nemělo být dotčeno množství 2 000 tun, které již bylo zpřístupněno pro období od 1. ledna 2012 do 30. června 2012.

| (3) | Jelikož období pro podávání žádostí o dovozní licence pro první polovinu roku 2012, jak je stanoveno v čl. 14 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 2535/2001, skončilo, mělo by být stanoveno nové období pro podávání žádostí o dovozní licence a pro odchylku od uvedeného článku ve vztahu k množství 1 600 tun pro podobdobí březen–červen 2012. Aby se předešlo situaci, kdy žadatelé, kteří již podali žádosti v listopadu 2011 pro množství 2 000 tun, by měli být vyloučeni z nového období pro předkládání žádostí, je třeba stanovit odchylku od čl. 6 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 1301/2006 ze dne 31. srpna 2006, kterým se stanoví společná pravidla ke správě dovozních celních kvót pro zemědělské produkty, které podléhají režimu dovozních licencí (4). |
| --- | --- |

(3)

Jelikož období pro podávání žádostí o dovozní licence pro první polovinu roku 2012, jak je stanoveno v čl. 14 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 2535/2001, skončilo, mělo by být stanoveno nové období pro podávání žádostí o dovozní licence a pro odchylku od uvedeného článku ve vztahu k množství 1 600 tun pro podobdobí březen–červen 2012. Aby se předešlo situaci, kdy žadatelé, kteří již podali žádosti v listopadu 2011 pro množství 2 000 tun, by měli být vyloučeni z nového období pro předkládání žádostí, je třeba stanovit odchylku od čl. 6 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 1301/2006 ze dne 31. srpna 2006, kterým se stanoví společná pravidla ke správě dovozních celních kvót pro zemědělské produkty, které podléhají režimu dovozních licencí (4).

| (4) | Ustanovení čl. 11 odst. 1 nařízení (ES) č. 1301/2006 stanoví, že množství, na něž se vztahují dovozní licence, se oznamují do dvou měsíců po uplynutí doby platnosti dotyčných licencí. Avšak pro účely řádného řízení je nezbytné, aby Komise měla tuto informaci dříve. Odpovídající oznamovací povinnost by proto měla být stanovena v článku 16 nařízení (ES) č. 2535/2001. |
| --- | --- |

(4)

Ustanovení čl. 11 odst. 1 nařízení (ES) č. 1301/2006 stanoví, že množství, na něž se vztahují dovozní licence, se oznamují do dvou měsíců po uplynutí doby platnosti dotyčných licencí. Avšak pro účely řádného řízení je nezbytné, aby Komise měla tuto informaci dříve. Odpovídající oznamovací povinnost by proto měla být stanovena v článku 16 nařízení (ES) č. 2535/2001.

| (5) | Nařízení (ES) č. 2535/2001 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(5)

Nařízení (ES) č. 2535/2001 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (6) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změna nařízení (ES) č. 2535/2001

Nařízení (ES) č. 2535/2001 se mění takto:

| 1) | V článku 5 se písmeno h) nahrazuje tímto:






  „h) | kvót stanovených v příloze V dohody mezi Evropskou unií a Norským královstvím schválené rozhodnutím Rady 2011/818/EU (5), dále jen „dohoda s Norskem“; |
| --- | --- | --- |

1)

V článku 5 se písmeno h) nahrazuje tímto:

„h)

kvót stanovených v příloze V dohody mezi Evropskou unií a Norským královstvím schválené rozhodnutím Rady 2011/818/EU (5), dále jen „dohoda s Norskem“;

| 2) | V článku 16 se doplňuje nový odstavec 5, který zní:
  „5.   Odchylně od čl. 11 odst. 1 prvního pododstavce písm. b) ve spojení s druhým pododstavcem uvedeného článku nařízení (ES) č. 1301/2006 členské státy oznámí Komisi množství, včetně oznámení „bezpředmětné“, na něž se vztahují dovozní licence, které vydaly, do deseti pracovních dnů po skončení lhůty pro vydávání těchto licencí uvedených v odstavci 1 tohoto článku.“ |
| --- | --- |

2)

V článku 16 se doplňuje nový odstavec 5, který zní:

„5.   Odchylně od čl. 11 odst. 1 prvního pododstavce písm. b) ve spojení s druhým pododstavcem uvedeného článku nařízení (ES) č. 1301/2006 členské státy oznámí Komisi množství, včetně oznámení „bezpředmětné“, na něž se vztahují dovozní licence, které vydaly, do deseti pracovních dnů po skončení lhůty pro vydávání těchto licencí uvedených v odstavci 1 tohoto článku.“

| 3) | V čl. 19 odst. 1 se písmeno g) nahrazuje tímto:






  „g) | pravidel uvedených v bodě 9 dohody s Norskem;“ |
| --- | --- | --- |

3)

V čl. 19 odst. 1 se písmeno g) nahrazuje tímto:

„g)

pravidel uvedených v bodě 9 dohody s Norskem;“

| 4) | Část H přílohy I se nahrazuje zněním v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

4)

Část H přílohy I se nahrazuje zněním v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Odchylka od nařízení (ES) č. 2535/2001 a (ES) č. 1301/2006

1.   Odchylně od čl. 14 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 2535/2001 a čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 1301/2006 na kvótu pro období od 1. března do 30. června 2012 týkající se množství 1 600 tun, jak je stanoveno v části H přílohy I nařízení (ES) č. 2535/2001 ve znění přílohy tohoto nařízení, mohou být žádosti o dovozní licence podávány od 1. března do 10. března 2012.

Tyto žádosti se týkají nejméně 10 tun.

2.   Dovozní licence vydané v souladu s odstavcem 1 jsou platné do 30. června 2012.

Článek 3

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. března 2012.

Tímto nařízením však není dotčeno množství 2 000 tun, které již bylo zpřístupněno pro období od 1. ledna 2012 do 30. června 2012.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 22. února 2012.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 327, 9.12.2011, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 341, 22.12.2001, s.29.

3

(4)  Úř. věst. L 238, 1.9.2006, s. 13.

4

(5)  Úř. věst. L 327, 9.12.2011, s. 1.“

5

---

PŘÍLOHA

„I. H

CELNÍ KVÓTY PODLE PŘÍLOHY I DOHODY S NORSKEM

Kvóta od ledna do prosince

| Číslo kvóty | Kód kombinované nomenklatury | Popis | Celní sazba | Kvóta od 1. března do 30. června 2012
  v tunách | Kvóta od 1. července do 31. prosince 2012
  v tunách | Kvóta od 1. ledna 2013
  v tunách |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| roční | půlroční |
| 09.4179 | 0406 | Sýry a tvaroh | bez cla | 1 600 | 3 600 | 7 200 | 3 600“ |

Číslo kvóty

Kód kombinované nomenklatury

Popis

Celní sazba

Kvóta od 1. března do 30. června 2012

v tunách

Kvóta od 1. července do 31. prosince 2012

v tunách

Kvóta od 1. ledna 2013

v tunách

roční

půlroční

09.4179

0406

Sýry a tvaroh

bez cla

1 600

3 600

7 200

3 600“

---

| 23.2.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 50/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 50/14

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 158/2012

ze dne 22. února 2012

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

| (2) | Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(2)

Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 22. února 2012.

Za Komisi, jménem předsedy,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | IL | 107,2 |
| JO | 78,3 |
| MA | 83,6 |
| TN | 77,6 |
| TR | 125,6 |
| ZZ | 94,5 |
| 0707 00 05 | JO | 134,1 |
| MA | 94,2 |
| TR | 169,2 |
| ZZ | 132,5 |
| 0709 93 10 | MA | 63,8 |
| TR | 159,6 |
| ZZ | 111,7 |
| 0805 10 20 | EG | 47,8 |
| IL | 70,4 |
| MA | 50,5 |
| TN | 56,1 |
| TR | 74,1 |
| ZZ | 59,8 |
| 0805 20 10 | IL | 137,1 |
| MA | 89,6 |
| ZZ | 113,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | EG | 83,5 |
| IL | 120,2 |
| MA | 97,2 |
| TR | 69,2 |
| ZZ | 92,5 |
| 0805 50 10 | EG | 74,4 |
| TR | 51,2 |
| ZZ | 62,8 |
| 0808 10 80 | CA | 136,5 |
| CL | 98,4 |
| CN | 98,3 |
| MK | 29,3 |
| US | 149,9 |
| ZZ | 102,5 |
| 0808 30 90 | AR | 108,8 |
| CL | 120,5 |
| CN | 56,7 |
| US | 127,1 |
| ZA | 87,3 |
| ZZ | 100,1 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

IL

107,2

JO

78,3

MA

83,6

TN

77,6

TR

125,6

ZZ

94,5

0707 00 05

JO

134,1

MA

94,2

TR

169,2

ZZ

132,5

0709 93 10

MA

63,8

TR

159,6

ZZ

111,7

0805 10 20

EG

47,8

IL

70,4

MA

50,5

TN

56,1

TR

74,1

ZZ

59,8

0805 20 10

IL

137,1

MA

89,6

ZZ

113,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

EG

83,5

IL

120,2

MA

97,2

TR

69,2

ZZ

92,5

0805 50 10

EG

74,4

TR

51,2

ZZ

62,8

0808 10 80

CA

136,5

CL

98,4

CN

98,3

MK

29,3

US

149,9

ZZ

102,5

0808 30 90

AR

108,8

CL

120,5

CN

56,7

US

127,1

ZA

87,3

ZZ

100,1

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

| 23.2.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 50/16 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 50/16

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 159/2012

ze dne 22. února 2012,

kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovené prováděcím nařízením (EU) č. 971/2011 na hospodářský rok 2011/2012

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 951/2006 ze dne 30. června 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 318/2006, pokud jde o obchod s třetími zeměmi v odvětví cukru (2), a zejména na čl. 36 odst. 2 druhý pododstavec druhou větu uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Výše reprezentativních cen a dodatečných cel použitelné při vývozu bílého cukru, surového cukru a některých sirupů na hospodářský rok 2011/2012 byly stanoveny prováděcím nařízením Komise (EU) č. 971/2011 (3). Tyto ceny a cla byly naposledy změněny prováděcím nařízením Komise (EU) č. 142/2012 (4). |
| --- | --- |

(1)

Výše reprezentativních cen a dodatečných cel použitelné při vývozu bílého cukru, surového cukru a některých sirupů na hospodářský rok 2011/2012 byly stanoveny prováděcím nařízením Komise (EU) č. 971/2011 (3). Tyto ceny a cla byly naposledy změněny prováděcím nařízením Komise (EU) č. 142/2012 (4).

| (2) | Údaje, jež má Komise momentálně k dispozici, vedou ke změně uvedených částek v souladu s článkem 36 nařízení (ES) č. 951/2006. |
| --- | --- |

(2)

Údaje, jež má Komise momentálně k dispozici, vedou ke změně uvedených částek v souladu s článkem 36 nařízení (ES) č. 951/2006.

| (3) | Vzhledem k tomu, že je nutné začít uplatňovat toto opatření co nejdříve po té, co budou k dispozici aktualizované údaje, je třeba, aby nařízení vstoupilo v platnost dnem zveřejnění, |
| --- | --- |

(3)

Vzhledem k tomu, že je nutné začít uplatňovat toto opatření co nejdříve po té, co budou k dispozici aktualizované údaje, je třeba, aby nařízení vstoupilo v platnost dnem zveřejnění,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro produkty uvedené v článku 36 nařízení (ES) č. 951/2006 stanovené prováděcím nařízením (EU) č. 971/2011 na hospodářský rok 2011/2012 se mění a jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 22. února 2012.

Za Komisi, jménem předsedy,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  Úř. věst. L 254, 30.9.2011, s. 12.

3

(4)  Úř. věst. L 47, 18.2.2012, s. 22.

4

---

PŘÍLOHA

Pozměněné reprezentativní ceny a pozměněná dodatečná dovozní cla pro bílý cukr, surový cukr a produkty kódu KN 1702 90 95 ode dne 23. února 2012

| (v EUR) |
| --- |
| Kód KN | Výše reprezentativních cen na 100 kg netto příslušného produktu | Výše dodatečného cla na 100 kg netto příslušného produktu |
| 1701 12 10 (1) | 44,16 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 44,16 | 1,36 |
| 1701 13 10 (1) | 44,16 | 0,00 |
| 1701 13 90 (1) | 44,16 | 1,66 |
| 1701 14 10 (1) | 44,16 | 0,00 |
| 1701 14 90 (1) | 44,16 | 1,66 |
| 1701 91 00 (2) | 48,40 | 2,95 |
| 1701 99 10 (2) | 48,40 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 48,40 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,48 | 0,23 |

(v EUR)

Kód KN

Výše reprezentativních cen na 100 kg netto příslušného produktu

Výše dodatečného cla na 100 kg netto příslušného produktu

1701 12 10 (1)

44,16

0,00

1701 12 90 (1)

44,16

1,36

1701 13 10 (1)

44,16

0,00

1701 13 90 (1)

44,16

1,66

1701 14 10 (1)

44,16

0,00

1701 14 90 (1)

44,16

1,66

1701 91 00 (2)

48,40

2,95

1701 99 10 (2)

48,40

0,00

1701 99 90 (2)

48,40

0,00

1702 90 95 (3)

0,48

0,23

---

(1)  Pro standardní jakost vymezenou v příloze IV bodu III nařízení (ES) č. 1234/2007.

(2)  Pro standardní jakost vymezenou v příloze IV bodu II nařízení (ES) č. 1234/2007.

(3)  Na 1 % obsahu sacharosy.

---

SMĚRNICE

| 23.2.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 50/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 50/18

---

SMĚRNICE KOMISE 2012/4/EU

ze dne 22. února 2012,

kterou se mění směrnice 2008/43/ES, kterou se podle směrnice Rady 93/15/EHS zřizuje systém pro identifikaci a sledovatelnost výbušnin pro civilní použití

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 93/15/EHS ze dne 5. dubna 1993 o harmonizaci předpisů týkajících se uvádění na trh a dozoru nad výbušninami pro civilní použití (1), a zejména na druhou větu čl. 14 druhého pododstavce uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnice 93/15/EHS se vztahuje i na stopiny, včetně zápalnic, a na kalíškové zápalky, tyto výrobky se však spíše používají k pyrotechnickým účelům, nikoli jako výbušniny. Důsledky jejich případného zneužití by pravděpodobně byly stejné jako v případě pyrotechnických výrobků, které představují nízké nebezpečí, a uvedené důsledky jsou tak mnohem méně závažné v porovnání s ostatními typy výbušnin. Z důvodu přiměřenosti by stopiny, včetně zápalnic, a kalíškové zápalky měly být vyňaty ze systému identifikace a sledovatelnosti výbušnin pro civilní použití. |
| --- | --- |

(1)

Směrnice 93/15/EHS se vztahuje i na stopiny, včetně zápalnic, a na kalíškové zápalky, tyto výrobky se však spíše používají k pyrotechnickým účelům, nikoli jako výbušniny. Důsledky jejich případného zneužití by pravděpodobně byly stejné jako v případě pyrotechnických výrobků, které představují nízké nebezpečí, a uvedené důsledky jsou tak mnohem méně závažné v porovnání s ostatními typy výbušnin. Z důvodu přiměřenosti by stopiny, včetně zápalnic, a kalíškové zápalky měly být vyňaty ze systému identifikace a sledovatelnosti výbušnin pro civilní použití.

| (2) | Vývoj počítačových systémů potřebných pro zavedení systému identifikace a sledovatelnosti výbušnin trvá déle, než se původně předpokládalo. Aby mělo odvětví výbušnin více času na to dokončit vývoj elektronických systémů nutných k provádění směrnice Komise 2008/43/ES (2), plně je otestovat a validovat, a zvýšit tak jejich bezpečnost, je třeba odložit začátek uplatňování směrnice 2008/43/ES. Za tímto účelem by povinnost výrobců a dovozců označovat výbušniny měla být odložena o jeden rok na 5. dubna 2013. Zavedení požadovaných elektronických sledovacích systémů všemi aktéry dodavatelského řetězce bude vyžadovat více času. Kromě toho zásoby výbušnin, které mají delší dobu skladování a které byly vyrobeny dříve a nebyly označeny v souladu se směrnicí 2008/43/ES, budou ještě v dodavatelském řetězci a není praktické, aby společnosti musely vést odlišné typy evidence. Požadavky týkající se shromažďování údajů a vedení evidence by proto měly být odloženy o tři roky na 5. dubna 2015. |
| --- | --- |

(2)

Vývoj počítačových systémů potřebných pro zavedení systému identifikace a sledovatelnosti výbušnin trvá déle, než se původně předpokládalo. Aby mělo odvětví výbušnin více času na to dokončit vývoj elektronických systémů nutných k provádění směrnice Komise 2008/43/ES (2), plně je otestovat a validovat, a zvýšit tak jejich bezpečnost, je třeba odložit začátek uplatňování směrnice 2008/43/ES. Za tímto účelem by povinnost výrobců a dovozců označovat výbušniny měla být odložena o jeden rok na 5. dubna 2013. Zavedení požadovaných elektronických sledovacích systémů všemi aktéry dodavatelského řetězce bude vyžadovat více času. Kromě toho zásoby výbušnin, které mají delší dobu skladování a které byly vyrobeny dříve a nebyly označeny v souladu se směrnicí 2008/43/ES, budou ještě v dodavatelském řetězci a není praktické, aby společnosti musely vést odlišné typy evidence. Požadavky týkající se shromažďování údajů a vedení evidence by proto měly být odloženy o tři roky na 5. dubna 2015.

| (3) | Některé výrobky jsou příliš malé na to, aby bylo možné na ně připevnit kód místa výroby a elektronicky čitelné informace. U některých jiných výrobků není připevnění jednoznačné identifikace technicky možné kvůli jejich tvaru nebo provedení. V takových případech by měla být požadovaná identifikace připevněna na každou nejmenší balicí jednotku. Je možné, že díky technickému pokroku bude možné uvádět kód výrobního místa a elektronicky čitelné informace i na těchto výrobcích. Komise by proto do konce roku 2020 měla provést přezkum s cílem posoudit, zda je možné požadované informace uvádět přímo na těchto výrobcích. |
| --- | --- |

(3)

Některé výrobky jsou příliš malé na to, aby bylo možné na ně připevnit kód místa výroby a elektronicky čitelné informace. U některých jiných výrobků není připevnění jednoznačné identifikace technicky možné kvůli jejich tvaru nebo provedení. V takových případech by měla být požadovaná identifikace připevněna na každou nejmenší balicí jednotku. Je možné, že díky technickému pokroku bude možné uvádět kód výrobního místa a elektronicky čitelné informace i na těchto výrobcích. Komise by proto do konce roku 2020 měla provést přezkum s cílem posoudit, zda je možné požadované informace uvádět přímo na těchto výrobcích.

| (4) | Směrnice 2008/43/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(4)

Směrnice 2008/43/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (5) | Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 13 odst. 1 směrnice 93/15/ES, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 13 odst. 1 směrnice 93/15/ES,

PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Směrnice 2008/43/ES se mění takto:

| 1) | V článku 2 se doplňují nová písmena d), e) a f), která zní:






  „d) | stopiny, což jsou nedetonující iniciační prostředky v podobě šňůry; |
| --- | --- | --- |

1)

V článku 2 se doplňují nová písmena d), e) a f), která zní:

„d)

stopiny, což jsou nedetonující iniciační prostředky v podobě šňůry;

| e) | zápalnice, což jsou výrobky, které sestávají z duše z jemnozrnného černého prachu omotané ohebným textilním vláknem, mající jeden nebo více vnějších ochranných obalů; po iniciaci hoří předem stanovenou stálou rychlostí bez jakéhokoliv vnějšího výbušného účinku; |
| --- | --- |

e)

zápalnice, což jsou výrobky, které sestávají z duše z jemnozrnného černého prachu omotané ohebným textilním vláknem, mající jeden nebo více vnějších ochranných obalů; po iniciaci hoří předem stanovenou stálou rychlostí bez jakéhokoliv vnějšího výbušného účinku;

| f) | kalíškové zápalky, což jsou výrobky, které sestávají z kovového nebo plastového kalíšku obsahujícího malé množství třaskaviny a/nebo třaskavé slože, jež je snadno iniciována nárazem; slouží jako iniciační prostředek v malorážových nábojích a v nárazových zápalkách hnacích náplní.“ |
| --- | --- |

f)

kalíškové zápalky, což jsou výrobky, které sestávají z kovového nebo plastového kalíšku obsahujícího malé množství třaskaviny a/nebo třaskavé slože, jež je snadno iniciována nárazem; slouží jako iniciační prostředek v malorážových nábojích a v nárazových zápalkách hnacích náplní.“

| 2) | Článek 7 se nahrazuje tímto:
  „Článek 7
  Zážehové rozbušky
  V případě zážehových rozbušek musí jednoznačná identifikace sestávat z nálepky, přímého tisku nebo otisku razítka přímo na plášť rozbušky. Každé balení obsahující rozbušky musí nést související označení.
  Dále mohou podniky označit každou rozbušku pasivním inertním elektronickým identifikátorem a souvisejícím identifikátorem označit každé balení obsahující rozbušky.“ |
| --- | --- |

2)

Článek 7 se nahrazuje tímto:

„Článek 7

Zážehové rozbušky

V případě zážehových rozbušek musí jednoznačná identifikace sestávat z nálepky, přímého tisku nebo otisku razítka přímo na plášť rozbušky. Každé balení obsahující rozbušky musí nést související označení.

Dále mohou podniky označit každou rozbušku pasivním inertním elektronickým identifikátorem a souvisejícím identifikátorem označit každé balení obsahující rozbušky.“

| 3) | Články 9 a 10 se nahrazují tímto:
  „Článek 9
  Počinové a primární nálože
  V případě počinových a primárních náloží jiných než těch, které jsou uvedeny v článku 2, musí jednoznačnou identifikaci tvořit nálepka nebo přímý tisk na počinové nebo primární náloží. Každé balení obsahující takové počinové nebo primární nálože musí nést související označení.
  Dále mohou podniky označit každou takovou počinovou nebo primární nálož pasivním inertním elektronickým identifikátorem a souvisejícím identifikátorem označit každé balení obsahující takové počinové nebo primární nálože.
  Článek 10
  Bleskovice
  V případě bleskovic musí jednoznačná identifikace sestávat z nálepky nebo přímého tisku na cívce. Jednoznačná identifikace bude vyznačena na každých pěti metrech buď na vnějším obalu bleskovice, nebo na vnitřní plastové vrstvě bezprostředně pod vnějším vláknem bleskovice. Každé balení obsahující bleskovice musí nést související označení.
  Dále mohou podniky označit bleskovici pasivním inertním elektronickým identifikátorem a souvisejícím identifikátorem označit každé balení obsahující bleskovice.“ |
| --- | --- |

3)

Články 9 a 10 se nahrazují tímto:

„Článek 9

Počinové a primární nálože

V případě počinových a primárních náloží jiných než těch, které jsou uvedeny v článku 2, musí jednoznačnou identifikaci tvořit nálepka nebo přímý tisk na počinové nebo primární náloží. Každé balení obsahující takové počinové nebo primární nálože musí nést související označení.

Dále mohou podniky označit každou takovou počinovou nebo primární nálož pasivním inertním elektronickým identifikátorem a souvisejícím identifikátorem označit každé balení obsahující takové počinové nebo primární nálože.

Článek 10

Bleskovice

V případě bleskovic musí jednoznačná identifikace sestávat z nálepky nebo přímého tisku na cívce. Jednoznačná identifikace bude vyznačena na každých pěti metrech buď na vnějším obalu bleskovice, nebo na vnitřní plastové vrstvě bezprostředně pod vnějším vláknem bleskovice. Každé balení obsahující bleskovice musí nést související označení.

Dále mohou podniky označit bleskovici pasivním inertním elektronickým identifikátorem a souvisejícím identifikátorem označit každé balení obsahující bleskovice.“

| 4) | Čl. 15 odst. 1. druhý pododstavec se nahrazuje tímto:
  „Budou tyto předpisy používat ode dne 5. dubna 2013. Předpisy nezbytné pro dosažení souladu s čl. 3 odst. 6 a články 13 a 14 však budou používat ode dne 5. dubna 2015.“ |
| --- | --- |

4)

Čl. 15 odst. 1. druhý pododstavec se nahrazuje tímto:

„Budou tyto předpisy používat ode dne 5. dubna 2013. Předpisy nezbytné pro dosažení souladu s čl. 3 odst. 6 a články 13 a 14 však budou používat ode dne 5. dubna 2015.“

| 5) | Vkládá se nový článek 15a, který zní:
  „Článek 15a
  Do 31. prosince 2020 provede Komise přezkum za účelem posouzení, zda je díky technickému pokroku možné zrušit výjimky stanovené v bodě 3 přílohy.“ |
| --- | --- |

5)

Vkládá se nový článek 15a, který zní:

„Článek 15a

Do 31. prosince 2020 provede Komise přezkum za účelem posouzení, zda je díky technickému pokroku možné zrušit výjimky stanovené v bodě 3 přílohy.“

| 6) | V odstavci 3 přílohy se doplňují nové pododstavce, které zní:
  „V případě předmětů, které jsou moc malé na to, aby k nim byly připojeny informace uvedené v odst. 1 písm. b) bodech i) a ii) a v odstavci 2, nebo u kterých není připevnění jednoznačné identifikace možné kvůli jejich tvaru nebo provedení, se jednoznačná identifikace připevní na každou nejmenší balicí jednotku.
  Každá nejmenší balicí jednotka se zapečetí.
  Každá zážehová rozbuška nebo primární nálož, na které se vztahuje výjimka stanovená ve druhém pododstavci, se označí informacemi podle odst. 1 písm. b) bodů i) a ii), a to trvalým způsobem a tak, aby tyto informace byly jasně čitelné. Počet zážehových rozbušek nebo primárních náloží se tiskem vyznačí na každé nejmenší balicí jednotce.
  Každá zážehová rozbuška nebo primární nálož, na které se vztahuje výjimka stanovená ve druhém pododstavci, se označí jednoznačnou identifikací na cívce a v relevantních případech také na každé nejmenší balicí jednotce.“ |
| --- | --- |

6)

V odstavci 3 přílohy se doplňují nové pododstavce, které zní:

„V případě předmětů, které jsou moc malé na to, aby k nim byly připojeny informace uvedené v odst. 1 písm. b) bodech i) a ii) a v odstavci 2, nebo u kterých není připevnění jednoznačné identifikace možné kvůli jejich tvaru nebo provedení, se jednoznačná identifikace připevní na každou nejmenší balicí jednotku.

Každá nejmenší balicí jednotka se zapečetí.

Každá zážehová rozbuška nebo primární nálož, na které se vztahuje výjimka stanovená ve druhém pododstavci, se označí informacemi podle odst. 1 písm. b) bodů i) a ii), a to trvalým způsobem a tak, aby tyto informace byly jasně čitelné. Počet zážehových rozbušek nebo primárních náloží se tiskem vyznačí na každé nejmenší balicí jednotce.

Každá zážehová rozbuška nebo primární nálož, na které se vztahuje výjimka stanovená ve druhém pododstavci, se označí jednoznačnou identifikací na cívce a v relevantních případech také na každé nejmenší balicí jednotce.“

Článek 2

1.   Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 4. dubna 2012. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění a srovnávací tabulku mezi těmito předpisy a touto směrnicí.

Budou tyto předpisy používat ode dne 5. dubna 2013.

Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 3

Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 4

Tato směrnice je určena členským státům.

V Bruselu dne 22. února 2012.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 121, 15.5.1993, s. 20.

1

(2)  Úř. věst. L 94, 5.4.2008, s. 8.

2

---

ROZHODNUTÍ

| 23.2.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 50/21 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 50/21

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 20. dubna 2011

o státní podpoře č. C 19/09 (ex N 64/09), kterou Dánsko hodlá poskytnout na restrukturalizaci společnosti TV2 Danmark A/S

(oznámeno pod číslem K(2011) 2614)

(Pouze dánské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2012/109/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (1), a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) uvedené dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s výše uvedenými ustanoveními (2) podaly připomínky, a s ohledem na jejich připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

| (1) | Dne 4. srpna 2008 oznámila Komise Dánsku své rozhodnutí, že nevznese námitky ohledně podpory na záchranu, která měla být poskytnuta společnosti TV2 Danmark A/S v podobě úvěru ve výši 1 miliardy DKK (dále jen „rozhodnutí o podpoře na záchranu“) (3). Uvedené rozhodnutí dospělo k závěru, že plánovaná podpora je slučitelná s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, nynějším čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie, a zejména s pravidly stanovenými v pokynech Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (4) (dále jen „pokyny“). |
| --- | --- |

(1)

Dne 4. srpna 2008 oznámila Komise Dánsku své rozhodnutí, že nevznese námitky ohledně podpory na záchranu, která měla být poskytnuta společnosti TV2 Danmark A/S v podobě úvěru ve výši 1 miliardy DKK (dále jen „rozhodnutí o podpoře na záchranu“) (3). Uvedené rozhodnutí dospělo k závěru, že plánovaná podpora je slučitelná s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, nynějším čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie, a zejména s pravidly stanovenými v pokynech Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (4) (dále jen „pokyny“).

| (2) | Podle rozhodnutí o podpoře na záchranu a pokynů měl být Komisi předložen plán restrukturalizace nebo likvidace či důkaz, že půjčka byla plně splacena nejpozději do šesti měsíců po povolení opatření podpory na záchranu, tj. nejpozději do 4. února 2009. |
| --- | --- |

(2)

Podle rozhodnutí o podpoře na záchranu a pokynů měl být Komisi předložen plán restrukturalizace nebo likvidace či důkaz, že půjčka byla plně splacena nejpozději do šesti měsíců po povolení opatření podpory na záchranu, tj. nejpozději do 4. února 2009.

| (3) | Dne 4. února 2009 Dánsko oznámilo Komisi na základě čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES, nyní čl. 108 odst. 3 SFEU, plán restrukturalizace společnosti TV2 Danmark A/S. |
| --- | --- |

(3)

Dne 4. února 2009 Dánsko oznámilo Komisi na základě čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES, nyní čl. 108 odst. 3 SFEU, plán restrukturalizace společnosti TV2 Danmark A/S.

| (4) | Dopisem ze dne 2. července 2009 informovala Komise Dánsko o svém rozhodnutí zahájit ve věci podpory řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, nyní čl. 108 odst. 2 SFEU. |
| --- | --- |

(4)

Dopisem ze dne 2. července 2009 informovala Komise Dánsko o svém rozhodnutí zahájit ve věci podpory řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, nyní čl. 108 odst. 2 SFEU.

| (5) | Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (5). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky. |
| --- | --- |

(5)

Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (5). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky.

| (6) | Komise obdržela následující připomínky od zúčastněných stran.







  — | 1.10.2009 | TDC A/S a You see |
| --- | --- | --- | --- |
| — | 1.10.2009 | Canal Digital Danmark |
| — | 1.10.2009 | MTV Networks |
| — | 2.10.2009 | Niels Jorgen Langkilde |
| — | 2.10.2009 | Boxer TV |
| — | 2.10.2009 | Discovery Networks Nordic |
| — | 2.10.2009 | TV2 Danmark (příjemce podpory) |
| — | 2.10.2009 | MTG Viasat (která předložila další přílohy dopisem ze dne 15. října 2009) |
| — | 2.10.2009 | Dánské sdružení kabelové televize (Danish Cable Television Association) |
| — | 2.10.2009 | SBS Broadcasting Networks Ltd a SBS TV A/S |
| — | 7.10.2009 | Telia Stofa A/S |

(6)

Komise obdržela následující připomínky od zúčastněných stran.

—

1.10.2009

TDC A/S a You see

—

1.10.2009

Canal Digital Danmark

—

1.10.2009

MTV Networks

—

2.10.2009

Niels Jorgen Langkilde

—

2.10.2009

Boxer TV

—

2.10.2009

Discovery Networks Nordic

—

2.10.2009

TV2 Danmark (příjemce podpory)

—

2.10.2009

MTG Viasat (která předložila další přílohy dopisem ze dne 15. října 2009)

—

2.10.2009

Dánské sdružení kabelové televize (Danish Cable Television Association)

—

2.10.2009

SBS Broadcasting Networks Ltd a SBS TV A/S

—

7.10.2009

Telia Stofa A/S

| (7) | Komise předala tyto připomínky Dánsku dne 27. října 2009. Naposledy obdržené připomínky od společnosti Telia Stofa byly Dánsku předány dne 30. listopadu 2009. Dánsku byla poskytnuta příležitost odpovědět a jeho připomínky byly předloženy ve dvou dopisech, které se zabývaly různými aspekty připomínek třetích stran: v dopise dánské vlády ze dne 29. ledna 2010, který byl zaslán přes stálé zastoupení a zaevidován dne 23. února 2010, v dopise ze dne 29. března 2010, jehož příjem byl zaevidován dne 30. března 2010, a v přílohách k posledně uvedenému dopisu, jejichž příjem byl zaevidován dne 14. dubna 2010. Dne 8. června 2010 předložila dánská vláda některé dodatečné informace o přijetí nové dohody o mediální politice na období 2011–2014. |
| --- | --- |

(7)

Komise předala tyto připomínky Dánsku dne 27. října 2009. Naposledy obdržené připomínky od společnosti Telia Stofa byly Dánsku předány dne 30. listopadu 2009. Dánsku byla poskytnuta příležitost odpovědět a jeho připomínky byly předloženy ve dvou dopisech, které se zabývaly různými aspekty připomínek třetích stran: v dopise dánské vlády ze dne 29. ledna 2010, který byl zaslán přes stálé zastoupení a zaevidován dne 23. února 2010, v dopise ze dne 29. března 2010, jehož příjem byl zaevidován dne 30. března 2010, a v přílohách k posledně uvedenému dopisu, jejichž příjem byl zaevidován dne 14. dubna 2010. Dne 8. června 2010 předložila dánská vláda některé dodatečné informace o přijetí nové dohody o mediální politice na období 2011–2014.

| (8) | Dne 9. června 2010 předložila společnost TV2 Danmark A/S informační memorandum o prodeji přenosové sítě TV2. |
| --- | --- |

(8)

Dne 9. června 2010 předložila společnost TV2 Danmark A/S informační memorandum o prodeji přenosové sítě TV2.

| (9) | Dne 8. června 2010 jednala Komise s příjemcem podpory, společností TV2 Danmark A/S. V návaznosti na jednání zaslala Komise Dánsku dne 30. června 2010 otázky, na které Dánsko odpovědělo dne 9. července 2010. |
| --- | --- |

(9)

Dne 8. června 2010 jednala Komise s příjemcem podpory, společností TV2 Danmark A/S. V návaznosti na jednání zaslala Komise Dánsku dne 30. června 2010 otázky, na které Dánsko odpovědělo dne 9. července 2010.

| (10) | Společnost Viasat předložila další informace e-mailem ze dne 26. května 2010 a dopisy, jejichž příjem byl zaevidován dne 1. června 2010 a dne 6. července 2010. |
| --- | --- |

(10)

Společnost Viasat předložila další informace e-mailem ze dne 26. května 2010 a dopisy, jejichž příjem byl zaevidován dne 1. června 2010 a dne 6. července 2010.

| (11) | Na dodatečné otázky Komise ze dne 23. a 28. července 2010 Dánsko odpovědělo dne 17. srpna 2010. Komise s Dánskem jednala dne 14. září 2010 a Dánsko po jednání předložilo další připomínky v podání ze dne 15. října 2010. |
| --- | --- |

(11)

Na dodatečné otázky Komise ze dne 23. a 28. července 2010 Dánsko odpovědělo dne 17. srpna 2010. Komise s Dánskem jednala dne 14. září 2010 a Dánsko po jednání předložilo další připomínky v podání ze dne 15. října 2010.

| (12) | Společnost Viasat předložila Komisi více informací dne 22. prosince 2010 a společnost SBS učinila totéž dne 7. února 2011. |
| --- | --- |

(12)

Společnost Viasat předložila Komisi více informací dne 22. prosince 2010 a společnost SBS učinila totéž dne 7. února 2011.

| (13) | Dne 14. ledna 2011 zaslala Komise Dánsku žádost o informace, na kterou Dánsko odpovědělo dopisem ze dne 3. února 2011. Dánsko požádalo dopisem ze dne 28. ledna 2011 o další jednání. Toto jednání proběhlo dne 7. února 2011. Další informace byly předloženy dne 24. února 2011. |
| --- | --- |

(13)

Dne 14. ledna 2011 zaslala Komise Dánsku žádost o informace, na kterou Dánsko odpovědělo dopisem ze dne 3. února 2011. Dánsko požádalo dopisem ze dne 28. ledna 2011 o další jednání. Toto jednání proběhlo dne 7. února 2011. Další informace byly předloženy dne 24. února 2011.

| (14) | Na žádost dánských orgánů proběhlo dne 4. března 2011 další jednání. Dánsko poté předložilo další informace dopisy, jejichž příjem byl zaevidován dne 11., 17. a 18. března 2011 a dne 6. a 14. dubna 2011. V dopise ze dne 11. března 2011 Dánsko informovalo Komisi, že části plánu restrukturalizace (tzv. systém „výlučné karty TV2“, jenž je podrobněji vysvětlen níže) nebudou provedeny. Dne 17. a 18. března a dne 6. a 14. dubna 2011 Dánsko předložilo pozměněné finanční údaje zohledňující tuto změnu. |
| --- | --- |

(14)

Na žádost dánských orgánů proběhlo dne 4. března 2011 další jednání. Dánsko poté předložilo další informace dopisy, jejichž příjem byl zaevidován dne 11., 17. a 18. března 2011 a dne 6. a 14. dubna 2011. V dopise ze dne 11. března 2011 Dánsko informovalo Komisi, že části plánu restrukturalizace (tzv. systém „výlučné karty TV2“, jenž je podrobněji vysvětlen níže) nebudou provedeny. Dne 17. a 18. března a dne 6. a 14. dubna 2011 Dánsko předložilo pozměněné finanční údaje zohledňující tuto změnu.

| (15) | Dále je nutno uvést, že společnost Viasat Broadcasting UK Ltd podala dne 24. března 2009 u Soudu prvního stupně Evropských společenství (nyní Tribunál) žalobu na neplatnost rozhodnutí o podpoře na záchranu (6). Viasat Broadcasting UK Ltd k tomu dne 15. května 2009 požádala, aby Komise zahájila řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU s cílem odvolat rozhodnutí o podpoře na záchranu (7). Tato podání se týkají odlišného rozhodnutí a nebrání Komisi v tom, aby zaujala názor ohledně plánu restrukturalizace. Usnesením ze dne 17. května 2010 bylo ovšem řízení v soudní věci pozastaveno až do té doby, než Komise přijme konečné rozhodnutí ve věci restrukturalizace (8). |
| --- | --- |

(15)

Dále je nutno uvést, že společnost Viasat Broadcasting UK Ltd podala dne 24. března 2009 u Soudu prvního stupně Evropských společenství (nyní Tribunál) žalobu na neplatnost rozhodnutí o podpoře na záchranu (6). Viasat Broadcasting UK Ltd k tomu dne 15. května 2009 požádala, aby Komise zahájila řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU s cílem odvolat rozhodnutí o podpoře na záchranu (7). Tato podání se týkají odlišného rozhodnutí a nebrání Komisi v tom, aby zaujala názor ohledně plánu restrukturalizace. Usnesením ze dne 17. května 2010 bylo ovšem řízení v soudní věci pozastaveno až do té doby, než Komise přijme konečné rozhodnutí ve věci restrukturalizace (8).

| (16) | Dne 14. prosince 2009 podala společnost MTG/Viasat stížnost, podle které Dánsko údajně porušuje mimo jiné články 106 a 102 SFEU tím, že zavádí uživatelské poplatky ve prospěch TV2. |
| --- | --- |

(16)

Dne 14. prosince 2009 podala společnost MTG/Viasat stížnost, podle které Dánsko údajně porušuje mimo jiné články 106 a 102 SFEU tím, že zavádí uživatelské poplatky ve prospěch TV2.

II.   PŘÍJEMCE: TV2 DANMARK A/S

| (17) | Společnost TV2 Danmark A/S byla zapsána do obchodního rejstříku v roce 2003 jako soukromá akciová společnost v plném vlastnictví dánského státu. Společnost převzala činnosti autonomního veřejnoprávního subjektu TV2, který byl založen v roce 1986. Danmark A/S má podíly v řadě různých společností, které zahrnují plně vlastněné dceřiné společnosti, sdružení, společné podniky a holdingové společnosti s menšinovou účastí. Společnost TV2 Danmark A/S (dále jen „TV2“) je mateřskou společností skupiny TV2 Group a provozuje veřejnoprávní televizní kanál TV2 (dále uváděn také jako „hlavní kanál“). |
| --- | --- |

(17)

Společnost TV2 Danmark A/S byla zapsána do obchodního rejstříku v roce 2003 jako soukromá akciová společnost v plném vlastnictví dánského státu. Společnost převzala činnosti autonomního veřejnoprávního subjektu TV2, který byl založen v roce 1986. Danmark A/S má podíly v řadě různých společností, které zahrnují plně vlastněné dceřiné společnosti, sdružení, společné podniky a holdingové společnosti s menšinovou účastí. Společnost TV2 Danmark A/S (dále jen „TV2“) je mateřskou společností skupiny TV2 Group a provozuje veřejnoprávní televizní kanál TV2 (dále uváděn také jako „hlavní kanál“).

| (18) | Stávající obchodní model: hlavní kanál TV2 byl dříve financován z televizních koncesionářských poplatků a příjmů z reklamy. Ačkoliv regionální televizní stanice jsou nadále částečně financovány tímto způsobem, financování hlavního kanálu z televizních koncesionářských poplatků bylo ukončeno v červenci 2004 a zůstalo pouze financování prostřednictvím příjmů z reklamy. Tyto příjmy z reklamy jsou v současnosti jediným zdrojem příjmů hlavního kanálu, s výjimkou zisku z provozování komerčních kanálů. TV2 není v současné době oprávněna vybírat pro svůj hlavní kanál předplatné. |
| --- | --- |

(18)

Stávající obchodní model: hlavní kanál TV2 byl dříve financován z televizních koncesionářských poplatků a příjmů z reklamy. Ačkoliv regionální televizní stanice jsou nadále částečně financovány tímto způsobem, financování hlavního kanálu z televizních koncesionářských poplatků bylo ukončeno v červenci 2004 a zůstalo pouze financování prostřednictvím příjmů z reklamy. Tyto příjmy z reklamy jsou v současnosti jediným zdrojem příjmů hlavního kanálu, s výjimkou zisku z provozování komerčních kanálů. TV2 není v současné době oprávněna vybírat pro svůj hlavní kanál předplatné.

| (19) | Závazky veřejné služby: oddíl 38a odst. 1 dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání stanoví pro TV2 závazky veřejné služby a uvádí, že „programové činnosti veřejné služby budou poskytovány široké veřejnosti v souladu se zásadami uvedenými v oddílu 10“. Tyto obecné povinnosti jsou doplněny podrobnějším popisem v licenci na poskytování veřejné služby a v jejích dodatcích. |
| --- | --- |

(19)

Závazky veřejné služby: oddíl 38a odst. 1 dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání stanoví pro TV2 závazky veřejné služby a uvádí, že „programové činnosti veřejné služby budou poskytovány široké veřejnosti v souladu se zásadami uvedenými v oddílu 10“. Tyto obecné povinnosti jsou doplněny podrobnějším popisem v licenci na poskytování veřejné služby a v jejích dodatcích.

| (20) | Komise souhlasila s tím (9), že hlavní kanál TV2 plní závazek veřejné služby, v čemž ji Tribunál podpořil (10). Na činnost veřejné služby TV2 připadá více než [...] (11) jejích nákladů (12). |
| --- | --- |

(20)

Komise souhlasila s tím (9), že hlavní kanál TV2 plní závazek veřejné služby, v čemž ji Tribunál podpořil (10). Na činnost veřejné služby TV2 připadá více než [...] (11) jejích nákladů (12).

| (21) | Podle bodu 2.5 licence TV2 na poskytování veřejné služby (13) musí hlavní kanál TV2 dále v rámci závazku veřejné služby vysílat regionální programy. Regionální obsah produkují regionální stanice TV2. Osm regionálních stanice je na TV2 nezávislých. Řídí se oddílem 31 a násl. dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání (14). V čele každé z osmi regionálních stanic TV2 stojí výbor zástupců, jehož složení odráží široké spektrum různých aspektů regionální kultury a společenství. TV2 nesmí v těchto výborech zástupců zasedat. Regionální provozy jsou pověřeny veřejnou službou na základě oddílu 31 a násl. dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání a jejich programy musí zdůrazňovat regionální příslušnost. Činnost regionálních stanic je financována v první řadě z koncesionářských poplatků (15). TV2 má za povinnost vysílat tyto regionální programy ve „volných oknech“ svého běžného programu (16). TV2 nemá žádný vliv na zvolené uspořádání televizního programu, např. kvůli zajištění souladu s obecným televizním programem vysílaným na hlavním kanálu. Mezi celostátními a regionálními programy vysílá TV2 reklamy, jež jsou přímo zaměřeny na regionální trh, a příjmy z této reklamy si ponechává. |
| --- | --- |

(21)

Podle bodu 2.5 licence TV2 na poskytování veřejné služby (13) musí hlavní kanál TV2 dále v rámci závazku veřejné služby vysílat regionální programy. Regionální obsah produkují regionální stanice TV2. Osm regionálních stanice je na TV2 nezávislých. Řídí se oddílem 31 a násl. dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání (14). V čele každé z osmi regionálních stanic TV2 stojí výbor zástupců, jehož složení odráží široké spektrum různých aspektů regionální kultury a společenství. TV2 nesmí v těchto výborech zástupců zasedat. Regionální provozy jsou pověřeny veřejnou službou na základě oddílu 31 a násl. dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání a jejich programy musí zdůrazňovat regionální příslušnost. Činnost regionálních stanic je financována v první řadě z koncesionářských poplatků (15). TV2 má za povinnost vysílat tyto regionální programy ve „volných oknech“ svého běžného programu (16). TV2 nemá žádný vliv na zvolené uspořádání televizního programu, např. kvůli zajištění souladu s obecným televizním programem vysílaným na hlavním kanálu. Mezi celostátními a regionálními programy vysílá TV2 reklamy, jež jsou přímo zaměřeny na regionální trh, a příjmy z této reklamy si ponechává.

| (22) | Povinnost ve veřejném zájmu („must-carry“): v současné době má hlavní kanál tuto povinnost na základě oddílu 6 dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání, podle kterého musí distributoři SMATV (včetně distributorů komerční kabelové televize) poskytovat ve všech svých balíčcích přístup ke kanálům, které jsou uvedeny v ustanovení (tj. TV2 a DR) (17).
  Distributoři televizního vysílání, kteří používají jako hlavní nástroj satelit, nejsou povinni zahrnout do programových balíčků hlavní kanál TV2, ale přesto tak činí, protože je velmi oblíbený (18). |
| --- | --- |

(22)

Povinnost ve veřejném zájmu („must-carry“): v současné době má hlavní kanál tuto povinnost na základě oddílu 6 dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání, podle kterého musí distributoři SMATV (včetně distributorů komerční kabelové televize) poskytovat ve všech svých balíčcích přístup ke kanálům, které jsou uvedeny v ustanovení (tj. TV2 a DR) (17).

Distributoři televizního vysílání, kteří používají jako hlavní nástroj satelit, nejsou povinni zahrnout do programových balíčků hlavní kanál TV2, ale přesto tak činí, protože je velmi oblíbený (18).

| (23) | Šíření televizního vysílání v Dánsku: televizní vysílání je v Dánsku šířeno pěti různými způsoby na základě alternativních prostředků pro příjem televizního signálu. Jedná se o šíření pomocí kabelové sítě (distributoři YouSee a Stofa), SMATV (lokální kabelové šíření), šíření pomocí satelitních parabol (Viasat a Canal Digital), širokopásmové šíření (IPTV) a pozemní šíření. K 1. listopadu 2009 byl vypnut analogický pozemní signál a dánské pozemní televizní vysílání bylo digitalizováno. Veřejnou soutěž na komerčního „strážce“ vyhrála společnost Boxer, která je tak odpovědná za pozemní přenos televizních kanálů, u kterých se platí předplatné. V současné době je hlavní kanál TV2 vysílán „volně“, aniž by se jeho sledování podléhalo jakémukoliv předplatnému (19). |
| --- | --- |

(23)

Šíření televizního vysílání v Dánsku: televizní vysílání je v Dánsku šířeno pěti různými způsoby na základě alternativních prostředků pro příjem televizního signálu. Jedná se o šíření pomocí kabelové sítě (distributoři YouSee a Stofa), SMATV (lokální kabelové šíření), šíření pomocí satelitních parabol (Viasat a Canal Digital), širokopásmové šíření (IPTV) a pozemní šíření. K 1. listopadu 2009 byl vypnut analogický pozemní signál a dánské pozemní televizní vysílání bylo digitalizováno. Veřejnou soutěž na komerčního „strážce“ vyhrála společnost Boxer, která je tak odpovědná za pozemní přenos televizních kanálů, u kterých se platí předplatné. V současné době je hlavní kanál TV2 vysílán „volně“, aniž by se jeho sledování podléhalo jakémukoliv předplatnému (19).

| (24) | Činnosti TV2: TV2 vyvíjí činnost především v oblasti vysílání a prodeje televizní reklamy. Kromě toho také na mezinárodních trzích kupuje a prodává audiovizuální práva (např. Euro 2008 nebo olympijské hry), která může sama využít nebo je prodat dále. TV2 působí téměř výlučně na dánském trhu televizního vysílání a dalších dánských trzích spojených s médii. Hlavní kanál TV2 je spolu s Danmarks Radio (veřejnoprávní podnik, který je financován výlučně z koncesionářských poplatků a provozuje dva veřejnoprávní kanály) největším televizním kanálem.
  V současné době si hlavní kanál TV2 konkuruje na trhu televizní reklamy např. s kanály TV3 a TV3 + společnosti Viasat. Viasat vlastní švédská společnost Modern Times Group A/S (MTG), která je rovněž činná jako distributor v segmentu satelitního vysílání. TV2 si u příjmů z reklamy konkuruje také s SBS A/S, kterou vlastní německá společnost ProSiebenSat. Placené televizní kanály TV2, jako jsou TV2 Zulu a TV2 Charlie, soutěží s ostatními komerčními kanály na velkoobchodním trhu při distribuci placených televizních balíčků. |
| --- | --- |

(24)

Činnosti TV2: TV2 vyvíjí činnost především v oblasti vysílání a prodeje televizní reklamy. Kromě toho také na mezinárodních trzích kupuje a prodává audiovizuální práva (např. Euro 2008 nebo olympijské hry), která může sama využít nebo je prodat dále. TV2 působí téměř výlučně na dánském trhu televizního vysílání a dalších dánských trzích spojených s médii. Hlavní kanál TV2 je spolu s Danmarks Radio (veřejnoprávní podnik, který je financován výlučně z koncesionářských poplatků a provozuje dva veřejnoprávní kanály) největším televizním kanálem.

V současné době si hlavní kanál TV2 konkuruje na trhu televizní reklamy např. s kanály TV3 a TV3 + společnosti Viasat. Viasat vlastní švédská společnost Modern Times Group A/S (MTG), která je rovněž činná jako distributor v segmentu satelitního vysílání. TV2 si u příjmů z reklamy konkuruje také s SBS A/S, kterou vlastní německá společnost ProSiebenSat. Placené televizní kanály TV2, jako jsou TV2 Zulu a TV2 Charlie, soutěží s ostatními komerčními kanály na velkoobchodním trhu při distribuci placených televizních balíčků.

| (25) | Obchodní činnosti: TV2 provozuje řadu neveřejnoprávních komerčních kanálů, včetně TV2 Zulu, TV2 Charlie, TV2 Film a TV2 News. Vlastní také 50 % podíl v TV2 Sports. TV2 Zulu, TV2 Charlie a TV2 News jsou financovány z předplatného a reklamy, zatímco kanál TV2 Film je financován výlučně z předplatného. |
| --- | --- |

(25)

Obchodní činnosti: TV2 provozuje řadu neveřejnoprávních komerčních kanálů, včetně TV2 Zulu, TV2 Charlie, TV2 Film a TV2 News. Vlastní také 50 % podíl v TV2 Sports. TV2 Zulu, TV2 Charlie a TV2 News jsou financovány z předplatného a reklamy, zatímco kanál TV2 Film je financován výlučně z předplatného.

| (26) | Jak uznalo Dánsko (20), TV2 Danmark A/S a její konkurent Viasat (21), provozování hlavního kanálu je životně důležité pro dosažení příjmů vytvářených komerčními kanály. |
| --- | --- |

(26)

Jak uznalo Dánsko (20), TV2 Danmark A/S a její konkurent Viasat (21), provozování hlavního kanálu je životně důležité pro dosažení příjmů vytvářených komerčními kanály.

| (27) | Společnost TV2 je od roku 2001 povinna vést oddělené účetnictví pro své komerční a veřejnoprávní činnosti – viz vyhláška č. 740 (22). Účty kontrolují vnější auditoři. |
| --- | --- |

(27)

Společnost TV2 je od roku 2001 povinna vést oddělené účetnictví pro své komerční a veřejnoprávní činnosti – viz vyhláška č. 740 (22). Účty kontrolují vnější auditoři.

| (28) | Ostatní podnikatelská činnost: TV2 Danmark A/S k tomu vlastní několik dceřiných společností nebo se podílí na řadě společných podniků spojených s televizní činností jak z hlediska obsahu, tak šíření a dříve také společně s DR vlastnila přenosovou síť (Broadcast Service Denmark (BDS), DTT/Digi-TV, 4M a Fordelingsnet). Podle informací poskytnutých Dánskem se v případě Broadcast Service Denmark jedná o hlavního dánského poskytovatele vysílacích služeb, pokud jde o plánování, výstavbu, provozování a údržbu přenosových sítí. Přenosová síť byla vlastněna společnostmi Danske Radio a TV2 buď přímo nebo přes společně vlastněné partnerské společnosti (Fordelingsnet, 4M, Digi-TV). TV2 ovšem v rámci své restrukturalizace podíly v této síti prodala. |
| --- | --- |

(28)

Ostatní podnikatelská činnost: TV2 Danmark A/S k tomu vlastní několik dceřiných společností nebo se podílí na řadě společných podniků spojených s televizní činností jak z hlediska obsahu, tak šíření a dříve také společně s DR vlastnila přenosovou síť (Broadcast Service Denmark (BDS), DTT/Digi-TV, 4M a Fordelingsnet). Podle informací poskytnutých Dánskem se v případě Broadcast Service Denmark jedná o hlavního dánského poskytovatele vysílacích služeb, pokud jde o plánování, výstavbu, provozování a údržbu přenosových sítí. Přenosová síť byla vlastněna společnostmi Danske Radio a TV2 buď přímo nebo přes společně vlastněné partnerské společnosti (Fordelingsnet, 4M, Digi-TV). TV2 ovšem v rámci své restrukturalizace podíly v této síti prodala.

| (29) | Vnitrostátní antimonopolní případy týkající se TV2: Komise bere na vědomí, že chování TV2 na reklamním trhu je předmětem vyšetřování dánských orgánů na ochranu hospodářské soutěže. Dánská Rada pro hospodářskou soutěž dne 21. prosince 2005 rozhodla, že TV2 porušila článek 102 SFEU a odpovídající vnitrostátní právní předpisy tím, že na reklamním trhu používala věrnostní slevy. Toto rozhodnutí bylo zrušeno odvolacím soudem pro hospodářskou soutěž dne 1. listopadu 2006, ale poté dne 22. června 2009 potvrzeno vrchním soudem pro východní Dánsko. Proti poslednímu rozhodnutí bylo podáno odvolání u nejvyššího soudu, který dne 18. března 2011 rozsudek vrchního soudu potvrdil. Tento případ následoval po předchozím případu ze dne 29. listopadu 2000, ve kterém dánská Rada pro hospodářskou soutěž shledala, že slevy poskytované TV2 v roce 2000 představovaly zneužití dominantního postavení. |
| --- | --- |

(29)

Vnitrostátní antimonopolní případy týkající se TV2: Komise bere na vědomí, že chování TV2 na reklamním trhu je předmětem vyšetřování dánských orgánů na ochranu hospodářské soutěže. Dánská Rada pro hospodářskou soutěž dne 21. prosince 2005 rozhodla, že TV2 porušila článek 102 SFEU a odpovídající vnitrostátní právní předpisy tím, že na reklamním trhu používala věrnostní slevy. Toto rozhodnutí bylo zrušeno odvolacím soudem pro hospodářskou soutěž dne 1. listopadu 2006, ale poté dne 22. června 2009 potvrzeno vrchním soudem pro východní Dánsko. Proti poslednímu rozhodnutí bylo podáno odvolání u nejvyššího soudu, který dne 18. března 2011 rozsudek vrchního soudu potvrdil. Tento případ následoval po předchozím případu ze dne 29. listopadu 2000, ve kterém dánská Rada pro hospodářskou soutěž shledala, že slevy poskytované TV2 v roce 2000 představovaly zneužití dominantního postavení.

III.   DALŠÍ OTEVŘENÉ SOUDNÍ SPORY TÝKAJÍCÍ SE TV2

| (30) | Podpora provozu TV2 z veřejných prostředků před jejím zapsáním do obchodního rejstříku a její následná rekapitalizace byly předmětem rozhodnutí Komise ze dne 19. května 2004 a 2. února 2005 (23). V prvním rozhodnutí Komise nařídila vrácení neslučitelné podpory poskytnuté TV2 ve výši 628,1 milionu DKK. Dánsko nařídilo příjemci podpory její vrácení s úroky a od TV2 získalo zpět částku 1,050 miliardy DKK. Druhé rozhodnutí nevzneslo žádné námitky vůči rekapitalizaci, jež spočívala v navýšení kapitálu ve výši 440 milionů DKK a další kapitalizaci dluhu ve výši 394 milionů DKK, pokud jde o její slučitelnost se společným trhem. |
| --- | --- |

(30)

Podpora provozu TV2 z veřejných prostředků před jejím zapsáním do obchodního rejstříku a její následná rekapitalizace byly předmětem rozhodnutí Komise ze dne 19. května 2004 a 2. února 2005 (23). V prvním rozhodnutí Komise nařídila vrácení neslučitelné podpory poskytnuté TV2 ve výši 628,1 milionu DKK. Dánsko nařídilo příjemci podpory její vrácení s úroky a od TV2 získalo zpět částku 1,050 miliardy DKK. Druhé rozhodnutí nevzneslo žádné námitky vůči rekapitalizaci, jež spočívala v navýšení kapitálu ve výši 440 milionů DKK a další kapitalizaci dluhu ve výši 394 milionů DKK, pokud jde o její slučitelnost se společným trhem.

| (31) | Dne 22. října 2008 Soud prvního stupně rozhodnutí Komise o vrácení zrušil (24). Dne 24. září 2009 (25) vydal Soud prvního stupně usnesení ve věci rozhodnutí o rekapitalizaci, v němž prohlásil, že nebyl žádný důvod rozhodnutí přijímat, protože rozhodnutí o rekapitalizaci, jež vycházelo z rozhodnutí o vrácení, bylo založeno na předpokladech, které již dávno neexistovaly, a rozhodnutí proto ztratilo jakoukoliv podstatu a smysl. Soud byl názoru, že obě rozhodnutí představují dva aspekty stejné právní otázky. |
| --- | --- |

(31)

Dne 22. října 2008 Soud prvního stupně rozhodnutí Komise o vrácení zrušil (24). Dne 24. září 2009 (25) vydal Soud prvního stupně usnesení ve věci rozhodnutí o rekapitalizaci, v němž prohlásil, že nebyl žádný důvod rozhodnutí přijímat, protože rozhodnutí o rekapitalizaci, jež vycházelo z rozhodnutí o vrácení, bylo založeno na předpokladech, které již dávno neexistovaly, a rozhodnutí proto ztratilo jakoukoliv podstatu a smysl. Soud byl názoru, že obě rozhodnutí představují dva aspekty stejné právní otázky.

| (32) | Šetření Komise ve výše uvedeném případě probíhalo souběžně s tímto řízením a její rozhodnutí ve výše uvedeném případě bude přijato ve stejném okamžiku jako toto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(32)

Šetření Komise ve výše uvedeném případě probíhalo souběžně s tímto řízením a její rozhodnutí ve výše uvedeném případě bude přijato ve stejném okamžiku jako toto rozhodnutí.

IV.   PLÁN RESTRUKTURALIZACE

1.   Souvislosti původního plánu restrukturalizace

| (33) | Jak je zdůrazněno v rozhodnutí Komise, kterým se v roce 2008 povoluje podpora na záchranu ve výši 1 miliardy DKK, čelila společnost TV2 Danmark vážným problémům s likviditou, což byl důsledek vysokých investic zejména do rozhlasového vysílání, nižších příjmů z reklamy, než se očekávalo, a vyšších úroků. Tyto potřeby hotovosti nebylo možno řešit získáním úvěrů od soukromých věřitelů (bank). Po přijetí rozhodnutí o podpoře na záchranu Dánsko oznámilo plán restrukturalizace v šestiměsíční lhůtě, již stanoví pokyny. |
| --- | --- |

(33)

Jak je zdůrazněno v rozhodnutí Komise, kterým se v roce 2008 povoluje podpora na záchranu ve výši 1 miliardy DKK, čelila společnost TV2 Danmark vážným problémům s likviditou, což byl důsledek vysokých investic zejména do rozhlasového vysílání, nižších příjmů z reklamy, než se očekávalo, a vyšších úroků. Tyto potřeby hotovosti nebylo možno řešit získáním úvěrů od soukromých věřitelů (bank). Po přijetí rozhodnutí o podpoře na záchranu Dánsko oznámilo plán restrukturalizace v šestiměsíční lhůtě, již stanoví pokyny.

| (34) | Plán restrukturalizace předložený Komisi dne 4. února 2009 následoval po dohodě velké většiny dánských politických stran ohledně dodatku k dohodě o mediální politice na období 2007–2010, jež byla zveřejněna dne 9. ledna 2009. |
| --- | --- |

(34)

Plán restrukturalizace předložený Komisi dne 4. února 2009 následoval po dohodě velké většiny dánských politických stran ohledně dodatku k dohodě o mediální politice na období 2007–2010, jež byla zveřejněna dne 9. ledna 2009.

| (35) | Ve svém oznámení ze dne 4. února 2009 Dánsko oznámilo různá restrukturalizační podpůrná opatření, protože podle něj problémy s krátkodobou likviditou a se zadlužeností, které zjistilo rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu, nadále přetrvávaly. Tyto problémy daly podnět k označení TV2 Danmark A/S jako podniku v obtížích ve smyslu pokynů (26), od čehož Komise neměla důvod se v rozhodnutí o zahájení řízení odchýlit a což podle Dánska nadále platí i poté, co TV2 obdržela podporu na záchranu. Uvedené lze prokázat na základě údajů uvedených v rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (27). |
| --- | --- |

(35)

Ve svém oznámení ze dne 4. února 2009 Dánsko oznámilo různá restrukturalizační podpůrná opatření, protože podle něj problémy s krátkodobou likviditou a se zadlužeností, které zjistilo rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu, nadále přetrvávaly. Tyto problémy daly podnět k označení TV2 Danmark A/S jako podniku v obtížích ve smyslu pokynů (26), od čehož Komise neměla důvod se v rozhodnutí o zahájení řízení odchýlit a což podle Dánska nadále platí i poté, co TV2 obdržela podporu na záchranu. Uvedené lze prokázat na základě údajů uvedených v rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (27).

| (36) | V pozdější fázi řízení a zejména v reakci na připomínky třetích stran Dánsko předložilo další aktualizovanou studii vypracovanou společností PriceWaterhouse Coopers a věnovanou finanční situaci TV2. Aktualizované údaje jsou shrnuty v níže uvedené tabulce (28).

  Vývoj společnosti TV2 Danmark A/S – Klíčové údaje










  (v milionech DKK) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| Zisk před zdaněním | 142 | – 213 | 18 | –28 |
| Obrat | 1 980 | 2 251 | 2 206 | 2 029 |
| Čistý peněžní tok | 79 | – 550 | –73 | –60 |
| Čistý úročený dluh | 232 | 564 | 622 | 659 |
| Čisté úroky | 10 | 19 | 41 | 31 |
| Čistá hodnota aktiv | 815 | 598 | 616 | 601 |

(36)

V pozdější fázi řízení a zejména v reakci na připomínky třetích stran Dánsko předložilo další aktualizovanou studii vypracovanou společností PriceWaterhouse Coopers a věnovanou finanční situaci TV2. Aktualizované údaje jsou shrnuty v níže uvedené tabulce (28).

Vývoj společnosti TV2 Danmark A/S – Klíčové údaje

(v milionech DKK)

2006

2007

2008

2009

Zisk před zdaněním

142

– 213

18

–28

Obrat

1 980

2 251

2 206

2 029

Čistý peněžní tok

79

– 550

–73

–60

Čistý úročený dluh

232

564

622

659

Čisté úroky

10

19

41

31

Čistá hodnota aktiv

815

598

616

601

Podle Dánska vyplývají potíže TV mimo jiné z rostoucí nerentabilnosti veřejnoprávního kanálu (29), jenž nemá udržitelný obchodní model, a z některých ztrát vyvolaných neúspěšnými investicemi.

| (37) | Ztráty: vzhledem ke skutečnosti, že příjmy z reklamy byly nižší, než se v rozpočtu počítalo, a ve spojení s neúspěšnými investicemi (jde zejména o TV2 Radio) vykázala společnost TV2 Danmark A/S v roce 2007 výrazné ztráty (214 milionů DKK s návratností kapitálu ve výši -36 %). Na konci března 2008 k tomu prognóza finančních výsledků na rok 2008 vykazovala další ztrátu před zdaněním ve výši [...] milionů DKK, ačkoliv tato prognóza měla údajně velmi citlivě zohledňovat vývoj na trhu s reklamou. Společnost vykázala podobně ztráty i v roce 2009. |
| --- | --- |

(37)

Ztráty: vzhledem ke skutečnosti, že příjmy z reklamy byly nižší, než se v rozpočtu počítalo, a ve spojení s neúspěšnými investicemi (jde zejména o TV2 Radio) vykázala společnost TV2 Danmark A/S v roce 2007 výrazné ztráty (214 milionů DKK s návratností kapitálu ve výši -36 %). Na konci března 2008 k tomu prognóza finančních výsledků na rok 2008 vykazovala další ztrátu před zdaněním ve výši [...] milionů DKK, ačkoliv tato prognóza měla údajně velmi citlivě zohledňovat vývoj na trhu s reklamou. Společnost vykázala podobně ztráty i v roce 2009.

| (38) | Obrat/podíl na trhu: v období před poskytnutím podpory na záchranu zaznamenával hlavní kanál TV2 klesající podíl na trhu a tento vývoj pokračuje i nadále. S ukončením analogického pozemního televizního vysílání došlo ke zrušení tradiční obchodní výhody TV2 a zavedení digitálního pozemního televizního vysílání vedlo počínaje listopadem 2009 k vyrovnanějšímu rozdělení příležitostí. Předpokládá se, že zrušení povinnosti ve veřejném zájmu („must carry“) (viz 52. bod odůvodnění) povede k dalšímu snížení podílu na trhu. Již v období 2003–2009 „komerční“ podíl hlavního kanálu TV2 na trhu (věková skupina 21 až 50 let, což je z obchodního hlediska nejzajímavější skupina diváků) klesl o 19 %, a to z 56,2 % na 45,6 % (30). Předpokládá se, že v roce 2013 bude komerční podíl TV2 na trhu ve výši [...] % (31). |
| --- | --- |

(38)

Obrat/podíl na trhu: v období před poskytnutím podpory na záchranu zaznamenával hlavní kanál TV2 klesající podíl na trhu a tento vývoj pokračuje i nadále. S ukončením analogického pozemního televizního vysílání došlo ke zrušení tradiční obchodní výhody TV2 a zavedení digitálního pozemního televizního vysílání vedlo počínaje listopadem 2009 k vyrovnanějšímu rozdělení příležitostí. Předpokládá se, že zrušení povinnosti ve veřejném zájmu („must carry“) (viz 52. bod odůvodnění) povede k dalšímu snížení podílu na trhu. Již v období 2003–2009 „komerční“ podíl hlavního kanálu TV2 na trhu (věková skupina 21 až 50 let, což je z obchodního hlediska nejzajímavější skupina diváků) klesl o 19 %, a to z 56,2 % na 45,6 % (30). Předpokládá se, že v roce 2013 bude komerční podíl TV2 na trhu ve výši [...] % (31).

| (39) | Rostoucí zadlužení / peněžní tok / úroky: jak vyplývá z tabulky, čistý úročený dluh TV2 Danmark A/S plynule rostl, a to z 232 milionů DKK v roce 2006 na 622 milionů DKK v roce 2008 (před prodejem sítě a splacením většiny dluhu počítal rozpočet v roce 2010 s čistým úročeným dluhem ve výši [...] milionů DKK). Z tabulky dále vyplývá, že TV2 Danmark A/S vykazovala v období od 31. prosince 2006 do 31. prosince 2009 záporný peněžní tok, rostoucí zadlužení, vzrůstající úrokové platby a klesající čistou hodnotu aktiv. |
| --- | --- |

(39)

Rostoucí zadlužení / peněžní tok / úroky: jak vyplývá z tabulky, čistý úročený dluh TV2 Danmark A/S plynule rostl, a to z 232 milionů DKK v roce 2006 na 622 milionů DKK v roce 2008 (před prodejem sítě a splacením většiny dluhu počítal rozpočet v roce 2010 s čistým úročeným dluhem ve výši [...] milionů DKK). Z tabulky dále vyplývá, že TV2 Danmark A/S vykazovala v období od 31. prosince 2006 do 31. prosince 2009 záporný peněžní tok, rostoucí zadlužení, vzrůstající úrokové platby a klesající čistou hodnotu aktiv.

| (40) | Analýza optimistického/pesimistického scénáře: Původní plán restrukturalizace obsahuje základní, pesimistický a optimistický scénář s výpočty citlivosti. Vychází z tržních prognóz, které byly vypracovány mimo společnost (v podobě sestavené společností PriceWaterhouse Coopers). Scénáře předvídají skutečný růst HDP a z něj odvozují pravděpodobný růst (nebo pokles) na trhu televizní reklamy, který je ve spojení s prognózou podílu na trhu určující pro prognózy příjmů TV2 z reklamy. Základní scénář počítá s mírným růstem HDP ([...] % v roce 2009 a roce 2010, [...] % v roce 2011 a [...] % v roce 2012). U trhu televizní reklamy se mezi rokem 2009 a rokem 2012 počítá s [...], a to z [...] milionů DKK na [...] milionů DKK ([...] %). Pesimistický scénář počítal s méně kladným růstem skutečného HDP (nulový růst v roce 2009 a roce 2010 a nárůst o [...] % a [...] % v roce 2011 a 2012) a u výdajů na reklamu s [...] z [...] milionů DKK v roce 2009 na [...] milionů DKK v roce 2012 ([...] %). Optimistický scénář předpokládal mírně vyšší růst HDP, než s jakým počítal základní scénář, a proto i s mírným růstem na trhu televizní reklamy, a to z [...] milionů DKK v roce 2009 na [...] milionů DKK v roce 2012 ([...] %). Ve spojení s předpokládanou ztrátou podílu na trhu se odhadovaly příjmy TV2 z reklamy za období 2009–2012 podle základního, pesimistického a optimistického scénáře [...] o [...] %, [...] % a [...] %, což odpovídá [...] ve výši [...] %, [...] % a [...] %. |
| --- | --- |

(40)

Analýza optimistického/pesimistického scénáře: Původní plán restrukturalizace obsahuje základní, pesimistický a optimistický scénář s výpočty citlivosti. Vychází z tržních prognóz, které byly vypracovány mimo společnost (v podobě sestavené společností PriceWaterhouse Coopers). Scénáře předvídají skutečný růst HDP a z něj odvozují pravděpodobný růst (nebo pokles) na trhu televizní reklamy, který je ve spojení s prognózou podílu na trhu určující pro prognózy příjmů TV2 z reklamy. Základní scénář počítá s mírným růstem HDP ([...] % v roce 2009 a roce 2010, [...] % v roce 2011 a [...] % v roce 2012). U trhu televizní reklamy se mezi rokem 2009 a rokem 2012 počítá s [...], a to z [...] milionů DKK na [...] milionů DKK ([...] %). Pesimistický scénář počítal s méně kladným růstem skutečného HDP (nulový růst v roce 2009 a roce 2010 a nárůst o [...] % a [...] % v roce 2011 a 2012) a u výdajů na reklamu s [...] z [...] milionů DKK v roce 2009 na [...] milionů DKK v roce 2012 ([...] %). Optimistický scénář předpokládal mírně vyšší růst HDP, než s jakým počítal základní scénář, a proto i s mírným růstem na trhu televizní reklamy, a to z [...] milionů DKK v roce 2009 na [...] milionů DKK v roce 2012 ([...] %). Ve spojení s předpokládanou ztrátou podílu na trhu se odhadovaly příjmy TV2 z reklamy za období 2009–2012 podle základního, pesimistického a optimistického scénáře [...] o [...] %, [...] % a [...] %, což odpovídá [...] ve výši [...] %, [...] % a [...] %.

| (41) | V období 1999–2009 rostly příjmy TV2 z reklamy v průměrné (geometrické) míře o 1,9 % se standardní odchylkou ve výši 12 % (32). Vzhledem k citlivosti, s jakou příjmy TV2 z reklamy reagují na hospodářské cykly, a k obecným hospodářským vyhlídkám pro období 2009–2012 proto nelze prognózy společnosti PriceWaterhouse Coopers odmítnout jako nepodložené. |
| --- | --- |

(41)

V období 1999–2009 rostly příjmy TV2 z reklamy v průměrné (geometrické) míře o 1,9 % se standardní odchylkou ve výši 12 % (32). Vzhledem k citlivosti, s jakou příjmy TV2 z reklamy reagují na hospodářské cykly, a k obecným hospodářským vyhlídkám pro období 2009–2012 proto nelze prognózy společnosti PriceWaterhouse Coopers odmítnout jako nepodložené.

| (42) | Zpráva společnosti PriceWaterhouse Coopers byla v září 2009 aktualizována, aby zohlednila poslední předpoklady ohledně příjmů z reklamy, a přinesla horší výsledky, než s jakými se počítalo v základním scénáři (33). Ve srovnání s rokem 2008 zaznamenal trh televizní reklamy v roce 2009 pokles o 18,7 % (34). Příjmy TV2 z reklamy se v roce 2008 snížily o 4 % (z 1,667 miliardy DKK na 1,597 miliardy DKK) a v roce 2009 klesly o dalších 24 % (z 1,597 miliardy DKK na 1,220 miliardy DKK) (35). |
| --- | --- |

(42)

Zpráva společnosti PriceWaterhouse Coopers byla v září 2009 aktualizována, aby zohlednila poslední předpoklady ohledně příjmů z reklamy, a přinesla horší výsledky, než s jakými se počítalo v základním scénáři (33). Ve srovnání s rokem 2008 zaznamenal trh televizní reklamy v roce 2009 pokles o 18,7 % (34). Příjmy TV2 z reklamy se v roce 2008 snížily o 4 % (z 1,667 miliardy DKK na 1,597 miliardy DKK) a v roce 2009 klesly o dalších 24 % (z 1,597 miliardy DKK na 1,220 miliardy DKK) (35).

| (43) | Dánsko tvrdí, že potíže TV2 jsou výsledkem zadlužení, které vzniklo kvůli vysokým investicím v minulém období, nejistoty ohledně výsledku probíhajícího řízení ve věci státní podpory ve prospěch TV2 a v neposlední řadě obchodního modelu pro veřejnoprávní kanál, jenž je založen pouze na příjmech z reklamy. Výrazné ztráty vyvolalo od svého zahájení v roce 2007 zejména rozhlasové vysílání. V dubnu 2008 bylo rozhodnuto rozhlasové vysílání ukončit. |
| --- | --- |

(43)

Dánsko tvrdí, že potíže TV2 jsou výsledkem zadlužení, které vzniklo kvůli vysokým investicím v minulém období, nejistoty ohledně výsledku probíhajícího řízení ve věci státní podpory ve prospěch TV2 a v neposlední řadě obchodního modelu pro veřejnoprávní kanál, jenž je založen pouze na příjmech z reklamy. Výrazné ztráty vyvolalo od svého zahájení v roce 2007 zejména rozhlasové vysílání. V dubnu 2008 bylo rozhodnuto rozhlasové vysílání ukončit.

| (44) | Chybějící vnější financování bankami: plán restrukturalizace zohledňuje pochybnosti, které mají banky financující TV2 ohledně současného obchodního modelu hlavního kanálu a možného výsledku probíhajících soudních řízení ve věci minulé podpory ve prospěch TV2. Plán restrukturalizace omezuje vystavení bank rizikům spojeným se společností pomocí dalšího snižování současných půjček či úvěrových facilit. Dánsko doložilo, že po zveřejnění účetní závěrky společnosti požádala její hlavní banka [...] dne 22. dubna 2009 o snížení své půjčky a úvěrových facilit poskytnutých společnosti (36). |
| --- | --- |

(44)

Chybějící vnější financování bankami: plán restrukturalizace zohledňuje pochybnosti, které mají banky financující TV2 ohledně současného obchodního modelu hlavního kanálu a možného výsledku probíhajících soudních řízení ve věci minulé podpory ve prospěch TV2. Plán restrukturalizace omezuje vystavení bank rizikům spojeným se společností pomocí dalšího snižování současných půjček či úvěrových facilit. Dánsko doložilo, že po zveřejnění účetní závěrky společnosti požádala její hlavní banka [...] dne 22. dubna 2009 o snížení své půjčky a úvěrových facilit poskytnutých společnosti (36).

| (45) | TV2 měla potíže se zastavením svých nemovitostí v Odense a oznámila, že se snížila nejenom hodnota budov, ale také výše možných hypoték (37). TV2 se nakonec podařilo získat od banky Nordea půjčku ve výši 80 milionů DKK, jež byla nižší, než se očekávalo. Dánsko poskytlo později aktualizované informace o nezájmu bank poskytovat komerční úvěry. Z těchto informací vyplývá, že žádná z kontaktovaných bank (([...], [...], [...] a [...]) nepovažovala TV2 za důvěryhodnou pro poskytnutí úvěru. Důvodem byly předpoklady ohledně vývoje trhu s reklamou, který je jediným zdrojem příjmů TV2. Existovaly pochybnosti o schopnosti TV2 vytvářet zisk a za další rizikový faktor byla považována probíhající soudní řízení (38). |
| --- | --- |

(45)

TV2 měla potíže se zastavením svých nemovitostí v Odense a oznámila, že se snížila nejenom hodnota budov, ale také výše možných hypoték (37). TV2 se nakonec podařilo získat od banky Nordea půjčku ve výši 80 milionů DKK, jež byla nižší, než se očekávalo. Dánsko poskytlo později aktualizované informace o nezájmu bank poskytovat komerční úvěry. Z těchto informací vyplývá, že žádná z kontaktovaných bank (([...], [...], [...] a [...]) nepovažovala TV2 za důvěryhodnou pro poskytnutí úvěru. Důvodem byly předpoklady ohledně vývoje trhu s reklamou, který je jediným zdrojem příjmů TV2. Existovaly pochybnosti o schopnosti TV2 vytvářet zisk a za další rizikový faktor byla považována probíhající soudní řízení (38).

2.   Popis původně oznámeného plánu restrukturalizace a jeho změn

| (46) | Plán restrukturalizace TV2 v podobě, v jaké byl oznámen, probíhá od 4. února 2009 do 31. prosince 2012. Jeho cílem bylo vyřešit podnikatelské slabé stránky TV2, a to zejména nevyváženost krátkodobého dluhu v rozvaze a obchodní model veřejnoprávního kanálu, jenž je považován za neudržitelný kvůli své závislosti na financování z příjmů z reklamy, které jsou citlivé na hospodářské cykly. Plán se skládal z následujících pěti hlavních prvků: i) finanční restrukturalizace s dopadem na rozvahu, ii) provozní restrukturalizace, iii) nového způsobu financování veřejnoprávního kanálu TV2 zavedením nového obchodního modelu, iv) opatření podpory a v) kompenzačního/kompenzačních opatření. |
| --- | --- |

(46)

Plán restrukturalizace TV2 v podobě, v jaké byl oznámen, probíhá od 4. února 2009 do 31. prosince 2012. Jeho cílem bylo vyřešit podnikatelské slabé stránky TV2, a to zejména nevyváženost krátkodobého dluhu v rozvaze a obchodní model veřejnoprávního kanálu, jenž je považován za neudržitelný kvůli své závislosti na financování z příjmů z reklamy, které jsou citlivé na hospodářské cykly. Plán se skládal z následujících pěti hlavních prvků: i) finanční restrukturalizace s dopadem na rozvahu, ii) provozní restrukturalizace, iii) nového způsobu financování veřejnoprávního kanálu TV2 zavedením nového obchodního modelu, iv) opatření podpory a v) kompenzačního/kompenzačních opatření.

| (47) | Opatření finanční restrukturalizace měla spočívat v první řadě v následujících krocích: prodeji 50 % vlastnického podílu v přenosové síti BSD (39); zatížení obchodních nemovitostí v Odense (Kvaegtorvet) hypotékou, u níž se počítalo, že vynese [...] milionů DKK; odložení a snížení kapitálových investic a převodu menšinových podílů v některých společnostech, které vyvíjejí činnost v příbuzných mediálních odvětvích, [...], Momondo, [...] a [...]. U těchto opatření se očekávalo, že vynesou částku [...] milionů DKK, z níž část měla být použita na snížení krátkodobého zadlužení. |
| --- | --- |

(47)

Opatření finanční restrukturalizace měla spočívat v první řadě v následujících krocích: prodeji 50 % vlastnického podílu v přenosové síti BSD (39); zatížení obchodních nemovitostí v Odense (Kvaegtorvet) hypotékou, u níž se počítalo, že vynese [...] milionů DKK; odložení a snížení kapitálových investic a převodu menšinových podílů v některých společnostech, které vyvíjejí činnost v příbuzných mediálních odvětvích, [...], Momondo, [...] a [...]. U těchto opatření se očekávalo, že vynesou částku [...] milionů DKK, z níž část měla být použita na snížení krátkodobého zadlužení.

| (48) | Opatření provozní restrukturalizace se skládají z opatření na úsporu nákladů ve výši 280 milionů DKK, která byla zahájena již v roce 2008 a která zahrnují uzavření společnosti East Production a její zahrnutí do TV2, převod nebo snížení podílů TV2 v [...] a další úspory nákladů v celkové hodnotě 40 milionů DKK. TV2 nadto po oznámení zařídila, aby byly do plánu přijatého dne 30. března 2009 zavedeny další úspory nákladů, které zahrnují snížení kapitálových investic v roce 2009 o 30 milionů DKK a dalších opakujících se nákladů v celkové výši 97 milionů DKK (40). |
| --- | --- |

(48)

Opatření provozní restrukturalizace se skládají z opatření na úsporu nákladů ve výši 280 milionů DKK, která byla zahájena již v roce 2008 a která zahrnují uzavření společnosti East Production a její zahrnutí do TV2, převod nebo snížení podílů TV2 v [...] a další úspory nákladů v celkové hodnotě 40 milionů DKK. TV2 nadto po oznámení zařídila, aby byly do plánu přijatého dne 30. března 2009 zavedeny další úspory nákladů, které zahrnují snížení kapitálových investic v roce 2009 o 30 milionů DKK a dalších opakujících se nákladů v celkové výši 97 milionů DKK (40).

| (49) | Zdroje stabilních příjmů veřejnoprávního kanálu TV2 má rozšířit nové finanční opatření (poplatek hrazený konečným uživatelem)
   (41). Rozhodnutí v tomto smyslu bylo přijato hlavními politickými stranami v dohodě ze dne 9. ledna 2009 o změně dohody o mediální politice na období 2007–2010. |
| --- | --- |

(49)

Zdroje stabilních příjmů veřejnoprávního kanálu TV2 má rozšířit nové finanční opatření (poplatek hrazený konečným uživatelem)
   (41). Rozhodnutí v tomto smyslu bylo přijato hlavními politickými stranami v dohodě ze dne 9. ledna 2009 o změně dohody o mediální politice na období 2007–2010.

| (50) | Uložení předplatného: obchodní model hlavního kanálu se má stát udržitelný tím, že se TV2 povolí počínaje 1. lednem 2012 zavést poplatky hrazené konečným uživatelem, tj. předplatné, za účelem financování veřejnoprávního kanálu. TV2 k tomu bude nadále dostávat příjmy z reklamy. |
| --- | --- |

(50)

Uložení předplatného: obchodní model hlavního kanálu se má stát udržitelný tím, že se TV2 povolí počínaje 1. lednem 2012 zavést poplatky hrazené konečným uživatelem, tj. předplatné, za účelem financování veřejnoprávního kanálu. TV2 k tomu bude nadále dostávat příjmy z reklamy.

| (51) | Poplatky budou konečným uživatelům účtovány distributory. Výše poplatku, který bude muset konečný uživatel uhradit, nebude stanovena vládou, ale bude dohodnuta v rámci běžných obchodních vyjednávání mezi TV2 a distributory (tj. pro digitální pozemní televizi se společností Boxer). TV2 počítá s tím, že se měsíční poplatek účtovaný TV2 distributorovi bude pohybovat ve výši 10–12 DKK (bez DPH) na domácnost (42). Zavedení uživatelských poplatků počínaje rokem 2012 má za cíl poskytnout domácnostem, které jsou v současnosti vybaveny zařízeními používajícími technologii MPEG 2, jež umožňuje příjem „volného“ digitálního pozemního televizního vysílání (DR1, DR2 a TV2), dostatečný čas na přechod na zařízení ve formátu MPEG 4. Dánsko očekává, že zavedení tohoto prvku plánu restrukturalizace obnoví dlouhodobou životaschopnost TV2. TV2 počítá s tím, že v roce 2012 navýší z uživatelských poplatků své příjmy o částku odhadovanou na [...] milionů DKK (43). |
| --- | --- |

(51)

Poplatky budou konečným uživatelům účtovány distributory. Výše poplatku, který bude muset konečný uživatel uhradit, nebude stanovena vládou, ale bude dohodnuta v rámci běžných obchodních vyjednávání mezi TV2 a distributory (tj. pro digitální pozemní televizi se společností Boxer). TV2 počítá s tím, že se měsíční poplatek účtovaný TV2 distributorovi bude pohybovat ve výši 10–12 DKK (bez DPH) na domácnost (42). Zavedení uživatelských poplatků počínaje rokem 2012 má za cíl poskytnout domácnostem, které jsou v současnosti vybaveny zařízeními používajícími technologii MPEG 2, jež umožňuje příjem „volného“ digitálního pozemního televizního vysílání (DR1, DR2 a TV2), dostatečný čas na přechod na zařízení ve formátu MPEG 4. Dánsko očekává, že zavedení tohoto prvku plánu restrukturalizace obnoví dlouhodobou životaschopnost TV2. TV2 počítá s tím, že v roce 2012 navýší z uživatelských poplatků své příjmy o částku odhadovanou na [...] milionů DKK (43).

| (52) | Žádný právní akt nebude nutit distributory, aby zahrnuli TV2 do svých balíčků. Po zavedení uživatelských poplatků bude naopak zrušena stávající povinnost ve veřejném zájmu („must-carry“) (44). Vyplývá to ze znění kap. 6 odd. 38a odst. 2 současného dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání, kde se uvádí, že v případě, povolí-li ministr kultury TV2 účtovat si uživatelské poplatky, přestává platit povinnost ve veřejném zájmu. Jinými slovy, zavedením uživatelských poplatků přestává povinnost ve veřejném zájmu automaticky platit. Očekává se, že hlavní kanál TV2 bude ve skutečnosti šířen kabelovou sítí a přes společné antény stejně jako dnes. Ve složení balíčků může dojít ke změně v tom, že TV2 nahradí jeden ze stávajících placených kanálů. |
| --- | --- |

(52)

Žádný právní akt nebude nutit distributory, aby zahrnuli TV2 do svých balíčků. Po zavedení uživatelských poplatků bude naopak zrušena stávající povinnost ve veřejném zájmu („must-carry“) (44). Vyplývá to ze znění kap. 6 odd. 38a odst. 2 současného dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání, kde se uvádí, že v případě, povolí-li ministr kultury TV2 účtovat si uživatelské poplatky, přestává platit povinnost ve veřejném zájmu. Jinými slovy, zavedením uživatelských poplatků přestává povinnost ve veřejném zájmu automaticky platit. Očekává se, že hlavní kanál TV2 bude ve skutečnosti šířen kabelovou sítí a přes společné antény stejně jako dnes. Ve složení balíčků může dojít ke změně v tom, že TV2 nahradí jeden ze stávajících placených kanálů.

| (53) | Původně se počítalo s tím, že při uložení poplatků konečným uživatelům budou moci existovat výjimky a že TV2 nebude požadovat poplatky po konečných uživatelích, kteří nepřijímají žádný jiný placený televizní kanál (systém známý pod názvem „výlučná karta TV2“). Znamenalo by to, že koneční uživatelé, kteří mohou přijímat pouze „volné“ kanály, by mohli nadále sledovat TV2, aniž by museli hradit poplatek. Tato možnost, již obsahovala předloha návrhu ministerstva kultury ze dne 18. listopadu 2010, nebude ale využita. TV2 proto uplatní počínaje rokem 2012 poplatek na všechny konečné uživatele, kteří si přejí přijímat TV2, aby mohli sledovat veřejnoprávní kanál. Možnost účtovat si poplatky hrazené konečnými uživateli vyžaduje změnit podmínky licence TV2, jež provede ministerstvo kultury. |
| --- | --- |

(53)

Původně se počítalo s tím, že při uložení poplatků konečným uživatelům budou moci existovat výjimky a že TV2 nebude požadovat poplatky po konečných uživatelích, kteří nepřijímají žádný jiný placený televizní kanál (systém známý pod názvem „výlučná karta TV2“). Znamenalo by to, že koneční uživatelé, kteří mohou přijímat pouze „volné“ kanály, by mohli nadále sledovat TV2, aniž by museli hradit poplatek. Tato možnost, již obsahovala předloha návrhu ministerstva kultury ze dne 18. listopadu 2010, nebude ale využita. TV2 proto uplatní počínaje rokem 2012 poplatek na všechny konečné uživatele, kteří si přejí přijímat TV2, aby mohli sledovat veřejnoprávní kanál. Možnost účtovat si poplatky hrazené konečnými uživateli vyžaduje změnit podmínky licence TV2, jež provede ministerstvo kultury.

| (54) | Původně oznámená opatření podpory: jak bylo původně oznámeno, počítalo se při restrukturalizaci se třemi doprovodnými opatřeními podpory v celkové výši 1,375 miliard DKK. Jednalo se o






  — | podřízenou půjčku ve výši 300 milionů DKK, |
| --- | --- | --- |

(54)

Původně oznámená opatření podpory: jak bylo původně oznámeno, počítalo se při restrukturalizaci se třemi doprovodnými opatřeními podpory v celkové výši 1,375 miliard DKK. Jednalo se o

—

podřízenou půjčku ve výši 300 milionů DKK,

| — | vystavení záruky v rámci prodeje přenosové sítě, při němž se předpokládalo, že se síť prodá za částku 475 milionů DKK, a |
| --- | --- |

—

vystavení záruky v rámci prodeje přenosové sítě, při němž se předpokládalo, že se síť prodá za částku 475 milionů DKK, a

| — | dočasnou úvěrovou facilitu v původní výši 600 milionů DKK, pokud si TV2 nebude schopna zajistit vnější financování. |
| --- | --- |

—

dočasnou úvěrovou facilitu v původní výši 600 milionů DKK, pokud si TV2 nebude schopna zajistit vnější financování.

| (55) | Dánsko uvedlo, že se budou uplatňovat podobné úrokové míry a podobné poplatky za poskytnutí záruky jako v případě zdravých podniků. Tato opatření nebyla nikdy zavedena. Další podrobnosti lze nalézt v rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (45). |
| --- | --- |

(55)

Dánsko uvedlo, že se budou uplatňovat podobné úrokové míry a podobné poplatky za poskytnutí záruky jako v případě zdravých podniků. Tato opatření nebyla nikdy zavedena. Další podrobnosti lze nalézt v rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (45).

| (56) | Podpora na záchranu v podobě úvěrové facility ve výši 1 miliardy DKK, již povolilo rozhodnutí Komise ze dne 4. srpna 2008, zůstává zachována. |
| --- | --- |

(56)

Podpora na záchranu v podobě úvěrové facility ve výši 1 miliardy DKK, již povolilo rozhodnutí Komise ze dne 4. srpna 2008, zůstává zachována.

| (57) | Dánsko předložilo informace o nákladech na restrukturalizaci a nabízí v tomto ohledu dvě různé možnosti výpočtu. Dánsko zaprvé tvrdí, že se u restrukturalizace TV2 jedná o finanční restrukturalizaci, při níž náklady spojené s odstraněním nedostatku hotovosti ve skutečnosti představují náklady spojené s restrukturalizací, tj. náklady na zajištění dlouhodobé životaschopnosti. Dánsko se domnívá, že bez ohledu na to, o jaké náklady se v tomto případě jedná, budou stejně plně hrazeny samotnou TV2. Důvodem pro toto tvrzení je skutečnost, že Dánsko má za to, že v době rozhodnutí Komise by buď nebyla všechna opatření podpory provedena, nebo by byla plně splacena (46). Dánsko také tvrdí, že ve zvláštním případě restrukturalizace TV2 je nutno chápat úspory nákladů rovněž jako náklady na restrukturalizaci, protože tyto úspory mají nejenom zvýšit konkurenceschopnost, ale také zajistit finanční životaschopnost TV2 z čistě obchodního hlediska (47). Alternativní tradičnější výpočet nákladů na restrukturalizaci, který nezohledňuje úspory nákladů, by se zaměřil na jednotlivé mimořádně vzniklé náklady, které Dánsko uvádí ve výši [...] milionů DKK jako náklady na transakci ve spojení s přenosovou sítí, náklady spojené s přechodem na placenou televizi (uživatelské poplatky), náklady spojené s právními záležitostmi a poradenstvím a náklady spojené s ukončením zaměstnaneckých smluv (48). |
| --- | --- |

(57)

Dánsko předložilo informace o nákladech na restrukturalizaci a nabízí v tomto ohledu dvě různé možnosti výpočtu. Dánsko zaprvé tvrdí, že se u restrukturalizace TV2 jedná o finanční restrukturalizaci, při níž náklady spojené s odstraněním nedostatku hotovosti ve skutečnosti představují náklady spojené s restrukturalizací, tj. náklady na zajištění dlouhodobé životaschopnosti. Dánsko se domnívá, že bez ohledu na to, o jaké náklady se v tomto případě jedná, budou stejně plně hrazeny samotnou TV2. Důvodem pro toto tvrzení je skutečnost, že Dánsko má za to, že v době rozhodnutí Komise by buď nebyla všechna opatření podpory provedena, nebo by byla plně splacena (46). Dánsko také tvrdí, že ve zvláštním případě restrukturalizace TV2 je nutno chápat úspory nákladů rovněž jako náklady na restrukturalizaci, protože tyto úspory mají nejenom zvýšit konkurenceschopnost, ale také zajistit finanční životaschopnost TV2 z čistě obchodního hlediska (47). Alternativní tradičnější výpočet nákladů na restrukturalizaci, který nezohledňuje úspory nákladů, by se zaměřil na jednotlivé mimořádně vzniklé náklady, které Dánsko uvádí ve výši [...] milionů DKK jako náklady na transakci ve spojení s přenosovou sítí, náklady spojené s přechodem na placenou televizi (uživatelské poplatky), náklady spojené s právními záležitostmi a poradenstvím a náklady spojené s ukončením zaměstnaneckých smluv (48).

| (58) | Kompenzačním opatřením byl původně závazek TV2, že během restrukturalizačního období, tj. do 31. prosince 2012, nebude zahajovat vysílání nových televizních kanálů. Dánsko zdůrazňuje, že se ze strany společnosti jedná o oběť, protože by nové kanály učinily TV2 méně závislou na příjmech z reklamy. V digitálním světě se diváci oslovují častěji přes specializované divácké kanály a TV2 zdůrazňuje, že během tohoto období její konkurenti vysílání nových kanálů zahájili. |
| --- | --- |

(58)

Kompenzačním opatřením byl původně závazek TV2, že během restrukturalizačního období, tj. do 31. prosince 2012, nebude zahajovat vysílání nových televizních kanálů. Dánsko zdůrazňuje, že se ze strany společnosti jedná o oběť, protože by nové kanály učinily TV2 méně závislou na příjmech z reklamy. V digitálním světě se diváci oslovují častěji přes specializované divácké kanály a TV2 zdůrazňuje, že během tohoto období její konkurenti vysílání nových kanálů zahájili.

| (59) | Pokud jde o délku trvání plánu restrukturalizace, který má podle oznámení probíhat do 31. prosince 2012, dánské orgány tvrdily, že je v zájmu TV2 vrátit celou státní podporu dříve, a tak umožnit ukončení restrukturalizačního období v pokud možno kratší lhůtě (49). |
| --- | --- |

(59)

Pokud jde o délku trvání plánu restrukturalizace, který má podle oznámení probíhat do 31. prosince 2012, dánské orgány tvrdily, že je v zájmu TV2 vrátit celou státní podporu dříve, a tak umožnit ukončení restrukturalizačního období v pokud možno kratší lhůtě (49).

3.   Další vývoj během restrukturalizace

| (60) | Jak stanovil plán restrukturalizace, TV2 prodala dne 30. září 2010 svou přenosovou síť švédské společnosti Teracom AB, jež vlastní společnost Boxer. Výnos z prodeje přinesl TV2 částku ve výši přibližně 640 milionů DKK před zdaněním a byl použit ke snížení jejího zadlužení. |
| --- | --- |

(60)

Jak stanovil plán restrukturalizace, TV2 prodala dne 30. září 2010 svou přenosovou síť švédské společnosti Teracom AB, jež vlastní společnost Boxer. Výnos z prodeje přinesl TV2 částku ve výši přibližně 640 milionů DKK před zdaněním a byl použit ke snížení jejího zadlužení.

| (61) | TV2 se také podařilo zastavit své obchodní nemovitosti v Odense, ale za menší částku, než se původně předpokládalo. Místo [...] milionů DKK získala hypotéku pouze ve výši 80 milionů DKK. |
| --- | --- |

(61)

TV2 se také podařilo zastavit své obchodní nemovitosti v Odense, ale za menší částku, než se původně předpokládalo. Místo [...] milionů DKK získala hypotéku pouze ve výši 80 milionů DKK.

| (62) | Dne 4. října 2010 splatila TV2 všechna svá čerpání z dočasné úvěrové facility, již Komise povolila ve svém rozhodnutí o podpoře na záchranu. TV2 vyčerpala z podpory na záchranu celkovou částku ve výši 223 milionů DKK. Do konce roku 2008, tj. během šestiměsíčního období podpory na záchranu, vyčerpala TV2 částku ve výši 208 milionů (50). Vzhledem k prodeji přenosové sítě, jenž byl úspěšnější, než se v plánu restrukturalizace předpokládalo, zaslalo Dánsko následující upravené číselné údaje o finanční situaci TV2 (založené na předplatném na hlavní kanál) (51).










  (v milionech DKK) |
| --- | --- |
| | Skutečnost
  2009 | Odhad
  2010 | Plán
  2011 | Plán
  2012 | Plán
  2013 |
| Příjmy | 2 029 | 2 147 | (...) | (...) | (...) |
| Náklady | –1 910 | –1 974 | (...) | (...) | (...) |
| Hrubý hospodářský výsledek (EBIT) | –2 | 25 | (...) | (...) | (...) |
| Zisk před zdaněním, pokračující činnosti | –28 | 42 | (...) | (...) | (...) |
| Zisk před zdaněním, přerušované činnosti | 1 | 397 | (...) | (...) | (...) |
| Zisk po zdanění | –14 | 353 | (...) | (...) | (...) |
| Kapitál na konci roku | 601 | 952 | (...) | (...) | (...) |
| Čistý úročený dluh na konci roku | 659 | –84 | (...) | (...) | (...) |

(62)

Dne 4. října 2010 splatila TV2 všechna svá čerpání z dočasné úvěrové facility, již Komise povolila ve svém rozhodnutí o podpoře na záchranu. TV2 vyčerpala z podpory na záchranu celkovou částku ve výši 223 milionů DKK. Do konce roku 2008, tj. během šestiměsíčního období podpory na záchranu, vyčerpala TV2 částku ve výši 208 milionů (50). Vzhledem k prodeji přenosové sítě, jenž byl úspěšnější, než se v plánu restrukturalizace předpokládalo, zaslalo Dánsko následující upravené číselné údaje o finanční situaci TV2 (založené na předplatném na hlavní kanál) (51).

(v milionech DKK)

Skutečnost

2009

Odhad

2010

Plán

2011

Plán

2012

Plán

2013

Příjmy

2 029

2 147

(...)

(...)

(...)

Náklady

–1 910

–1 974

(...)

(...)

(...)

Hrubý hospodářský výsledek (EBIT)

–2

25

(...)

(...)

(...)

Zisk před zdaněním, pokračující činnosti

–28

42

(...)

(...)

(...)

Zisk před zdaněním, přerušované činnosti

1

397

(...)

(...)

(...)

Zisk po zdanění

–14

353

(...)

(...)

(...)

Kapitál na konci roku

601

952

(...)

(...)

(...)

Čistý úročený dluh na konci roku

659

–84

(...)

(...)

(...)

| (63) | Dne 13. října 2010 nabídla [...] TV2 poskytnutí dodatečných úvěrových facilit v celkové hodnotě [...] milionů DKK. Tím by dlouhodobé facility TV2 u [...] vzrostly z [...] milionů DKK na [...] milionů DKK (52). K této nabídce se však váží dvě následující podmínky:






  a) | [...] |
| --- | --- | --- |

(63)

Dne 13. října 2010 nabídla [...] TV2 poskytnutí dodatečných úvěrových facilit v celkové hodnotě [...] milionů DKK. Tím by dlouhodobé facility TV2 u [...] vzrostly z [...] milionů DKK na [...] milionů DKK (52). K této nabídce se však váží dvě následující podmínky:

a)

[...]

| b) | [...]. |
| --- | --- |

b)

[...].

| (64) | Na tomto základě TV2 počítá s tím, že do konce roku 2012 bude mít finanční facility řádově ve výši okolo [...] až [...] milionů DKK. Spočívá to v [...] až [...] milionech DKK a dodatečných vnějších úvěrových facilitách ve výši [...] milionů DKK (53). |
| --- | --- |

(64)

Na tomto základě TV2 počítá s tím, že do konce roku 2012 bude mít finanční facility řádově ve výši okolo [...] až [...] milionů DKK. Spočívá to v [...] až [...] milionech DKK a dodatečných vnějších úvěrových facilitách ve výši [...] milionů DKK (53).

| (65) | Dánsko poskytlo také údaje o kapitálové struktuře TV2. Vzhledem k potížím se získáváním vnějšího financování, jež jsou zase spojeny s nejistotou obklopující probíhající soudní řízení a s obchodním modelem TV2, který je citlivý na příjem z reklamy, Dánsko tvrdilo, že TV2 by se měla spoléhat méně na zadlužení a více na vlastní kapitál. Komise také zjišťuje nesoulad mezi stupněm financování z vlastního kapitálu TV2 v porovnání s jejími protějšky. |
| --- | --- |

(65)

Dánsko poskytlo také údaje o kapitálové struktuře TV2. Vzhledem k potížím se získáváním vnějšího financování, jež jsou zase spojeny s nejistotou obklopující probíhající soudní řízení a s obchodním modelem TV2, který je citlivý na příjem z reklamy, Dánsko tvrdilo, že TV2 by se měla spoléhat méně na zadlužení a více na vlastní kapitál. Komise také zjišťuje nesoulad mezi stupněm financování z vlastního kapitálu TV2 v porovnání s jejími protějšky.

| (66) | Řečeno konkrétněji, kapitálovou strukturu lze posuzovat z hlediska míry solventnosti, tj. poměru účetního kapitálu k celkové rozvaze. Společnost PriceWaterhouse Coopers (finanční poradenská společnost Dánska) dokládá, že průměrná (mediánová) míra solventnosti protějšků TV2 je přibližně [...] % ([...] % na konci roku 2009) (54). Průměrná míra solventnosti protějšků TV2 je výrazně nižší než míra solventnosti, která se u TV2 předpokládá na konci restrukturalizačního období. Po prodeji přenosové sítě dosahuje míra solventnosti TV2 na konci roku 2010 výše [...] %. Předpokládá se, že na konci roku 2011 dosáhne výše [...] % a na konci roku 2012 výše [...] %. Podle posledních prognóz předložených TV2 by čistá míra zadlužení (čistý úročený dluh na EBITDA) měla dosáhnout [...] na konci roku 2010, [...] na konci roku 2011 a [...] v roce 2012. Průměrné (mediánové) čisté zadlužení v poměru k vlastnímu kapitálu dosáhlo na konci roku 2009 výše [...] ([...] u vzorku protějšků TV2) (55). |
| --- | --- |

(66)

Řečeno konkrétněji, kapitálovou strukturu lze posuzovat z hlediska míry solventnosti, tj. poměru účetního kapitálu k celkové rozvaze. Společnost PriceWaterhouse Coopers (finanční poradenská společnost Dánska) dokládá, že průměrná (mediánová) míra solventnosti protějšků TV2 je přibližně [...] % ([...] % na konci roku 2009) (54). Průměrná míra solventnosti protějšků TV2 je výrazně nižší než míra solventnosti, která se u TV2 předpokládá na konci restrukturalizačního období. Po prodeji přenosové sítě dosahuje míra solventnosti TV2 na konci roku 2010 výše [...] %. Předpokládá se, že na konci roku 2011 dosáhne výše [...] % a na konci roku 2012 výše [...] %. Podle posledních prognóz předložených TV2 by čistá míra zadlužení (čistý úročený dluh na EBITDA) měla dosáhnout [...] na konci roku 2010, [...] na konci roku 2011 a [...] v roce 2012. Průměrné (mediánové) čisté zadlužení v poměru k vlastnímu kapitálu dosáhlo na konci roku 2009 výše [...] ([...] u vzorku protějšků TV2) (55).

4.   Dopad nových finančních parametrů na oznámený plán restrukturalizace

| (67) | Dánsko potvrdilo, že žádné ze tří původně navržených opatření podpory v rámci plánu restrukturalizace nebylo nikdy provedeno, ale že v souladu s povinností pozastavení stanovenou v článku 3 nařízení (ES) č. 659/1999 čekalo na rozhodnutí Komise (56). Vzhledem k poslednímu vývoji zůstávají v rámci současné podoby plánu restrukturalizace relevantní pouze půjčka a úvěrová facilita (57). Oznámené opatření podpory v podobě navrhnuté záruky ve spojení s prodejem přenosové sítě přestalo být relevantní a funkční (58), protože prodej proběhl úspěšně i bez vystavení záruky (59). Mezitím existuje pouze dočasná úvěrová facilita.
  Vzhledem ke zlepšené finanční pozici TV2 po prodeji přenosové sítě Dánsko prohlásilo, že lze zrušit všechna opatření podpory za podmínky, že bude schválen plán restrukturalizace (včetně možnosti zavést poplatky pro konečného uživatele) a že Komise přijme rozhodnutí v případech „staré“ státní podpory, které nebude obsahovat žádná dodatečná vrácení státní podpory dánské vládě (60). Při tomto scénáři TV2 tvrdí, že bude mít zajištěno dostatečné financování až do roku 2012, kdy bude zavedeno předplatné na hlavní kanál (61). Plán restrukturalizace jako takový stažen nebyl. Pokud jde o stále existující podporu na záchranu, nemůže z ní v současnosti TV2 čerpat žádné prostředky, protože nejsou splněny její podmínky (potřeba hotovosti potvrzená odborníkem) (62). |
| --- | --- |

(67)

Dánsko potvrdilo, že žádné ze tří původně navržených opatření podpory v rámci plánu restrukturalizace nebylo nikdy provedeno, ale že v souladu s povinností pozastavení stanovenou v článku 3 nařízení (ES) č. 659/1999 čekalo na rozhodnutí Komise (56). Vzhledem k poslednímu vývoji zůstávají v rámci současné podoby plánu restrukturalizace relevantní pouze půjčka a úvěrová facilita (57). Oznámené opatření podpory v podobě navrhnuté záruky ve spojení s prodejem přenosové sítě přestalo být relevantní a funkční (58), protože prodej proběhl úspěšně i bez vystavení záruky (59). Mezitím existuje pouze dočasná úvěrová facilita.

Vzhledem ke zlepšené finanční pozici TV2 po prodeji přenosové sítě Dánsko prohlásilo, že lze zrušit všechna opatření podpory za podmínky, že bude schválen plán restrukturalizace (včetně možnosti zavést poplatky pro konečného uživatele) a že Komise přijme rozhodnutí v případech „staré“ státní podpory, které nebude obsahovat žádná dodatečná vrácení státní podpory dánské vládě (60). Při tomto scénáři TV2 tvrdí, že bude mít zajištěno dostatečné financování až do roku 2012, kdy bude zavedeno předplatné na hlavní kanál (61). Plán restrukturalizace jako takový stažen nebyl. Pokud jde o stále existující podporu na záchranu, nemůže z ní v současnosti TV2 čerpat žádné prostředky, protože nejsou splněny její podmínky (potřeba hotovosti potvrzená odborníkem) (62).

| (68) | V původním plánu restrukturalizace Dánsko stanovilo závazek, že TV2 nezahájí vysílání žádného nového televizního kanálu. Tento závazek byl později vyjasněn v tom smyslu, že se týká také rozhlasových kanálů, ale dánské orgány zastávají názor, že toto kompenzační opatření by mělo skončit se zrušením všech opatření podpory, protože se domnívají, že tím končí období restrukturalizace (63). Během vyšetřování Komise se dánská vláda rozhodla nabídnout ve veřejné soutěži provozování veřejnoprávního rozhlasového kanálu (64). Cílem tohoto nového rozhlasového kanálu je zavést na dánském rozhlasovém trhu veřejnoprávních programů hospodářskou soutěž, protože tento trh je v současnosti ovládán veřejnoprávní rozhlasovou stanicí DR, jež má téměř 80 % poslechovost. TV2 se původně této veřejné soutěže, ve které bylo možno podat nabídku pouze po ukončení opatření podpory, hodlala zúčastnit. Během vyšetřování ovšem Dánsko potvrdilo, že se TV2 této veřejné soutěže kvůli probíhajícímu vyšetřování Komise nezúčastní (65). |
| --- | --- |

(68)

V původním plánu restrukturalizace Dánsko stanovilo závazek, že TV2 nezahájí vysílání žádného nového televizního kanálu. Tento závazek byl později vyjasněn v tom smyslu, že se týká také rozhlasových kanálů, ale dánské orgány zastávají názor, že toto kompenzační opatření by mělo skončit se zrušením všech opatření podpory, protože se domnívají, že tím končí období restrukturalizace (63). Během vyšetřování Komise se dánská vláda rozhodla nabídnout ve veřejné soutěži provozování veřejnoprávního rozhlasového kanálu (64). Cílem tohoto nového rozhlasového kanálu je zavést na dánském rozhlasovém trhu veřejnoprávních programů hospodářskou soutěž, protože tento trh je v současnosti ovládán veřejnoprávní rozhlasovou stanicí DR, jež má téměř 80 % poslechovost. TV2 se původně této veřejné soutěže, ve které bylo možno podat nabídku pouze po ukončení opatření podpory, hodlala zúčastnit. Během vyšetřování ovšem Dánsko potvrdilo, že se TV2 této veřejné soutěže kvůli probíhajícímu vyšetřování Komise nezúčastní (65).

| (69) | TV2 prohlašuje, že dokud trvají soudní řízení, jsou jediným odpovídajícím měřítkem pro posouzení finanční situace TV2 v porovnání s jejími konkurenty ukazatele příjmů. TV2 přitom uznává, že míry vlastního kapitálu (jako je míra solventnosti) se stanou smysluplnými pouze v okamžiku, kdy budou vyřešeny nejistoty spojené s obchodním modelem a právními spory (66). Dánská vláda vyjádřila svůj záměr v tom smyslu, že by nemělo dojít k překapitalizování TV2, a je připravena zavést opatření, aby se zajistilo, že tento cíl bude po zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem v roce 2012 splněn. Dánská vláda jako vlastník TV2 zajistí, že po zavedení uživatelských poplatků a normalizaci finanční situace bude kapitálová struktura TV2 v souladu s běžnými tržními podmínkami. |
| --- | --- |

(69)

TV2 prohlašuje, že dokud trvají soudní řízení, jsou jediným odpovídajícím měřítkem pro posouzení finanční situace TV2 v porovnání s jejími konkurenty ukazatele příjmů. TV2 přitom uznává, že míry vlastního kapitálu (jako je míra solventnosti) se stanou smysluplnými pouze v okamžiku, kdy budou vyřešeny nejistoty spojené s obchodním modelem a právními spory (66). Dánská vláda vyjádřila svůj záměr v tom smyslu, že by nemělo dojít k překapitalizování TV2, a je připravena zavést opatření, aby se zajistilo, že tento cíl bude po zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem v roce 2012 splněn. Dánská vláda jako vlastník TV2 zajistí, že po zavedení uživatelských poplatků a normalizaci finanční situace bude kapitálová struktura TV2 v souladu s běžnými tržními podmínkami.

| (70) | Za tímto účelem se Dánsko zavázalo, že na konci roku 2012 nebo počátkem roku 2013 pověří nezávislého finančního odborníka, aby provedl analýzu kapitálové struktury TV2 ve srovnání s kapitálovou strukturou jiných relevantních mediálních společností. Pokud se kapitálová struktura TV2 bude výrazně lišit od středu nebo průměru příslušné skupiny protějšků TV2, přijala dánská vláda závazek, že kapitálovou strukturu během zasedání valné hromady v dubnu 2013 upraví, aby tento stav napravila. Pokud budou zásadní důvody kapitálovou strukturu neupravovat, oznámí dánská vláda Komisi změnu plánu restrukturalizace. Za účelem dosažení restrukturalizace základu kapitálu dánská vláda přistupuje k vyplácení dividend, jež musí schválit valná hromada v dubnu 2013, a ne k navýšení dluhu TV2, čímž uvolňuje rozvahu. |
| --- | --- |

(70)

Za tímto účelem se Dánsko zavázalo, že na konci roku 2012 nebo počátkem roku 2013 pověří nezávislého finančního odborníka, aby provedl analýzu kapitálové struktury TV2 ve srovnání s kapitálovou strukturou jiných relevantních mediálních společností. Pokud se kapitálová struktura TV2 bude výrazně lišit od středu nebo průměru příslušné skupiny protějšků TV2, přijala dánská vláda závazek, že kapitálovou strukturu během zasedání valné hromady v dubnu 2013 upraví, aby tento stav napravila. Pokud budou zásadní důvody kapitálovou strukturu neupravovat, oznámí dánská vláda Komisi změnu plánu restrukturalizace. Za účelem dosažení restrukturalizace základu kapitálu dánská vláda přistupuje k vyplácení dividend, jež musí schválit valná hromada v dubnu 2013, a ne k navýšení dluhu TV2, čímž uvolňuje rozvahu.

| (71) | Dánsko také přislíbilo předložit Komisi tuto analýzu společně s plány vlády jednat v souladu s ní, a to v dostatečném časovém předstihu před zasedáním valné hromady v dubnu 2013. |
| --- | --- |

(71)

Dánsko také přislíbilo předložit Komisi tuto analýzu společně s plány vlády jednat v souladu s ní, a to v dostatečném časovém předstihu před zasedáním valné hromady v dubnu 2013.

V.   SHRNUTÍ ROZHODNUTÍ KOMISE ZE DNE 2. ČERVENCE 2009 O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (72) | V rozhodnutí zahájit formální vyšetřování Komise shledala, že oznámené půjčky a záruka v rámci plánu restrukturalizace představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 1 SFEU), a přezkoumala slučitelnost plánu restrukturalizace podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU) ve spojení s pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (67). Komise přitom vyzvala k podání připomínek k otázce, zda uplatnění článku 87 Smlouvy o ES (článku 107 SFEU) nebude bránit provedení úkolu veřejné služby v oblasti vysílání, jímž byla TV2 pověřena. |
| --- | --- |

(72)

V rozhodnutí zahájit formální vyšetřování Komise shledala, že oznámené půjčky a záruka v rámci plánu restrukturalizace představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 1 SFEU), a přezkoumala slučitelnost plánu restrukturalizace podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU) ve spojení s pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (67). Komise přitom vyzvala k podání připomínek k otázce, zda uplatnění článku 87 Smlouvy o ES (článku 107 SFEU) nebude bránit provedení úkolu veřejné služby v oblasti vysílání, jímž byla TV2 pověřena.

| (73) | Komise vyjádřila pochyby o slučitelnosti oznámeného plánu restrukturalizace v následujících ohledech:






  — | Zatímco Komise prozatím uznala, že se u TV2 Danmark A/S jedná o podnik v obtížích ve smyslu pokynů, vyzvala k podání připomínek vzhledem k tomu, že konkurenti TV2 zdůrazňovali, že potíže s peněžními toky si TV2 způsobila sama, že jsou snadno řešitelné a nemají vliv na zásadní životaschopnost společnosti. Konkurenti také tvrdili, že TV2 byla v roce 2008 zisková. |
| --- | --- | --- |

(73)

Komise vyjádřila pochyby o slučitelnosti oznámeného plánu restrukturalizace v následujících ohledech:

—

Zatímco Komise prozatím uznala, že se u TV2 Danmark A/S jedná o podnik v obtížích ve smyslu pokynů, vyzvala k podání připomínek vzhledem k tomu, že konkurenti TV2 zdůrazňovali, že potíže s peněžními toky si TV2 způsobila sama, že jsou snadno řešitelné a nemají vliv na zásadní životaschopnost společnosti. Konkurenti také tvrdili, že TV2 byla v roce 2008 zisková.

| — | Při zohlednění skutečnosti, že plán restrukturalizace musí zahrnovat ukončení činností, jež by ze strukturálního hlediska zůstaly ztrátové i po restrukturalizaci (68), si Komise k tomu položila otázku, zda opatření obsažená v plánu restrukturalizace jsou schopna učinit z TV2 ziskovou a soběstačnou společnost. Komise nebyla schopna potvrdit platnost obecných tržních předpokladů, na kterých byl plán postaven (např. vývoj na reklamním trhu, růst HDP, zachování podílů TV2 na sledovanosti). |
| --- | --- |

—

Při zohlednění skutečnosti, že plán restrukturalizace musí zahrnovat ukončení činností, jež by ze strukturálního hlediska zůstaly ztrátové i po restrukturalizaci (68), si Komise k tomu položila otázku, zda opatření obsažená v plánu restrukturalizace jsou schopna učinit z TV2 ziskovou a soběstačnou společnost. Komise nebyla schopna potvrdit platnost obecných tržních předpokladů, na kterých byl plán postaven (např. vývoj na reklamním trhu, růst HDP, zachování podílů TV2 na sledovanosti).

| — | Vzhledem k hospodářské situaci, ve které byl plán restrukturalizace zahájen, vyvolalo jeho dlouhé trvání otázky. |
| --- | --- |

—

Vzhledem k hospodářské situaci, ve které byl plán restrukturalizace zahájen, vyvolalo jeho dlouhé trvání otázky.

| — | Protože by úspěšné provedení finančních a provozních restrukturalizačních opatření zahrnutých do plánu restrukturalizace na období 2010–2011 mohlo vést k tomu, že by se zavedení uživatelských poplatků za sledování kanálu TV2 ukázalo jako zbytečné pro zajištění dlouhodobé životaschopnosti společnosti TV2 Danmark A/S, a protože neexistovalo žádné posouzení dopadů těchto poplatků na hospodářskou soutěž, vyvstala otázka, zda je automatické zavedení těchto poplatků v roce 2012, o kterém již bylo rozhodnuto, přiměřené. |
| --- | --- |

—

Protože by úspěšné provedení finančních a provozních restrukturalizačních opatření zahrnutých do plánu restrukturalizace na období 2010–2011 mohlo vést k tomu, že by se zavedení uživatelských poplatků za sledování kanálu TV2 ukázalo jako zbytečné pro zajištění dlouhodobé životaschopnosti společnosti TV2 Danmark A/S, a protože neexistovalo žádné posouzení dopadů těchto poplatků na hospodářskou soutěž, vyvstala otázka, zda je automatické zavedení těchto poplatků v roce 2012, o kterém již bylo rozhodnuto, přiměřené.

| — | Komise vyjádřila obavy, zda je jediné kompenzační opatření spočívající v pozastavení zahájení vysílání nových televizních kanálů úměrné podpoře, velikosti a relativnímu významu společnosti TV2 Danmark A/S na trzích, na nichž vyvíjí činnost (69). |
| --- | --- |

—

Komise vyjádřila obavy, zda je jediné kompenzační opatření spočívající v pozastavení zahájení vysílání nových televizních kanálů úměrné podpoře, velikosti a relativnímu významu společnosti TV2 Danmark A/S na trzích, na nichž vyvíjí činnost (69).

| — | Komise si položila otázku, zda by podpora nemohla být vedle přispění k nákladům na restrukturalizaci použita na financování agresivního tržního chování. |
| --- | --- |

—

Komise si položila otázku, zda by podpora nemohla být vedle přispění k nákladům na restrukturalizaci použita na financování agresivního tržního chování.

VI.   SHRNUTÍ NÁZORŮ DÁNSKÝCH ORGÁNŮ

| (74) | Je nutno poznamenat, že v následujícím shrnutí připomínek Dánska a třetích stran nejsou převzaty žádné připomínky, které se týkají provozování systému „výlučné karty TV2“, protože tato část plánu restrukturalizace nebude prováděna. |
| --- | --- |

(74)

Je nutno poznamenat, že v následujícím shrnutí připomínek Dánska a třetích stran nejsou převzaty žádné připomínky, které se týkají provozování systému „výlučné karty TV2“, protože tato část plánu restrukturalizace nebude prováděna.

| (75) | Dánské orgány tvrdí, že TV2 je podnikem v obtížích, jak dokládá zpráva společnosti PriceWaterhouse Coopers (70), jež byla později aktualizována (71). Na tomto názoru trvaly i v reakci na připomínky třetích stran (72). |
| --- | --- |

(75)

Dánské orgány tvrdí, že TV2 je podnikem v obtížích, jak dokládá zpráva společnosti PriceWaterhouse Coopers (70), jež byla později aktualizována (71). Na tomto názoru trvaly i v reakci na připomínky třetích stran (72).

| (76) | Podle zprávy společnosti PriceWaterhouse Coopers, jež byla vypracována krátce před oznámením restrukturalizace, se společnost TV2 nemůže vzchopit prostřednictvím vlastních prostředků nebo pomocí tržního financování. Dánsko také tvrdí, že plán restrukturalizace předložený Komisi vychází z realistických předpokladů a scénářů a přitom prokazuje, že bude obnovena dlouhodobá životaschopnost společnosti. Situace na trhu s reklamou se přesto vzhledem k základnímu scénáři plánu restrukturalizace zhoršila. Trh s reklamou v první polovině roku 2009 zaznamenal pokles o 19 % a příjmy TV2 z reklamy se v roce 2009 propadly o 24 %. Restrukturalizační opatření budou prováděna co možná nejdříve, s výjimkou zavedení uživatelských poplatků, u nichž provozní a technické obtíže vyžadují, aby se odložily na rok 2012. Dánsko v pozdějším podání, jež opět vycházelo z prognóz společnosti PriceWaterhouse Coopers, tvrdilo, že od původního plánu restrukturalizace se výhledy ve skutečnosti zhoršily a že hrubý hospodářský výsledek TV2 (EBIT) byl v roce 2009 o [...] milionů DKK nižší, než se v plánu restrukturalizace počítalo (73). Dánsko také zdůrazňuje a dokládá prohlášeními různých bank, že společnost není schopna získat vnější financování, protože banky mají pochyby o obchodním modelu hlavního kanálu, kriticky se staví k cyklickým příjmům z reklamy coby zdrojům příjmů a nahlížejí na nejistoty pramenící z probíhajících soudních řízení jako na problematické. |
| --- | --- |

(76)

Podle zprávy společnosti PriceWaterhouse Coopers, jež byla vypracována krátce před oznámením restrukturalizace, se společnost TV2 nemůže vzchopit prostřednictvím vlastních prostředků nebo pomocí tržního financování. Dánsko také tvrdí, že plán restrukturalizace předložený Komisi vychází z realistických předpokladů a scénářů a přitom prokazuje, že bude obnovena dlouhodobá životaschopnost společnosti. Situace na trhu s reklamou se přesto vzhledem k základnímu scénáři plánu restrukturalizace zhoršila. Trh s reklamou v první polovině roku 2009 zaznamenal pokles o 19 % a příjmy TV2 z reklamy se v roce 2009 propadly o 24 %. Restrukturalizační opatření budou prováděna co možná nejdříve, s výjimkou zavedení uživatelských poplatků, u nichž provozní a technické obtíže vyžadují, aby se odložily na rok 2012. Dánsko v pozdějším podání, jež opět vycházelo z prognóz společnosti PriceWaterhouse Coopers, tvrdilo, že od původního plánu restrukturalizace se výhledy ve skutečnosti zhoršily a že hrubý hospodářský výsledek TV2 (EBIT) byl v roce 2009 o [...] milionů DKK nižší, než se v plánu restrukturalizace počítalo (73). Dánsko také zdůrazňuje a dokládá prohlášeními různých bank, že společnost není schopna získat vnější financování, protože banky mají pochyby o obchodním modelu hlavního kanálu, kriticky se staví k cyklickým příjmům z reklamy coby zdrojům příjmů a nahlížejí na nejistoty pramenící z probíhajících soudních řízení jako na problematické.

| (77) | Provozní a finanční restrukturalizační opatření jsou analyzována jako maximum, jež může být podniknuto, aniž by došlo k ohrožení kvality programů na veřejnoprávním kanálu TV2. Opatření donutí TV2 k lepšímu nakládání se svými aktivy, a omezí tak podporu na nejnižší nutnou úroveň. |
| --- | --- |

(77)

Provozní a finanční restrukturalizační opatření jsou analyzována jako maximum, jež může být podniknuto, aniž by došlo k ohrožení kvality programů na veřejnoprávním kanálu TV2. Opatření donutí TV2 k lepšímu nakládání se svými aktivy, a omezí tak podporu na nejnižší nutnou úroveň.

| (78) | Protože se prodej přenosové sítě ukázal jako úspěšnější, než se předpokládalo, vláda později ujistila, že všechna opatření podpory mohou být zrušena a nebudou prováděna, jakmile Komise schválí plán restrukturalizace a probíhající záležitost státní podpory ze dne 19. května 2004 bude vyřešena bez vracení vyšších částek (74). |
| --- | --- |

(78)

Protože se prodej přenosové sítě ukázal jako úspěšnější, než se předpokládalo, vláda později ujistila, že všechna opatření podpory mohou být zrušena a nebudou prováděna, jakmile Komise schválí plán restrukturalizace a probíhající záležitost státní podpory ze dne 19. května 2004 bude vyřešena bez vracení vyšších částek (74).

| (79) | Poplatky uživatelů, které nepředstavují státní podporu, poskytují stabilnější provozní příjem a uklidní banky, pokud jde o obchodní model TV2. Výsledkem restrukturalizace bude, že se rozpětí hrubého hospodářského výsledku (EBIT) společnosti jako celku bude údajně pohybovat mezi [...] a [...] %, což jí umožní fungovat ze svých vlastních prostředků. |
| --- | --- |

(79)

Poplatky uživatelů, které nepředstavují státní podporu, poskytují stabilnější provozní příjem a uklidní banky, pokud jde o obchodní model TV2. Výsledkem restrukturalizace bude, že se rozpětí hrubého hospodářského výsledku (EBIT) společnosti jako celku bude údajně pohybovat mezi [...] a [...] %, což jí umožní fungovat ze svých vlastních prostředků.

| (80) | Ačkoliv je nemožné předvídat změny v cenách a ve složení balíčků distributorů, zavedení uživatelských poplatků ve prospěch TV2 by nemělo vést k nepřímému financování ze strany konkurentů TV2 nebo k omezení jejich kapacit. Toto nové financování je považováno za změnu ve výchozích podmínkách dlouhodobého financování, které postaví TV2 na stejnou úroveň s jejími soukromými konkurenty (75). |
| --- | --- |

(80)

Ačkoliv je nemožné předvídat změny v cenách a ve složení balíčků distributorů, zavedení uživatelských poplatků ve prospěch TV2 by nemělo vést k nepřímému financování ze strany konkurentů TV2 nebo k omezení jejich kapacit. Toto nové financování je považováno za změnu ve výchozích podmínkách dlouhodobého financování, které postaví TV2 na stejnou úroveň s jejími soukromými konkurenty (75).

| (81) | Dánské orgány nakonec tvrdí, že navrhované kompenzační opatření, jež spočívá v pozastavení zahájení vysílání nových televizních kanálů (a nyní také rozhlasových kanálů), představuje ze strany TV2 Danmark A/S skutečnou oběť kvůli jejímu zájmu na strategii diversifikace za účelem udržení svého celkového podílu na trhu, vzniklým ztrátám příjmu a výhodě průkopníka, kterou to poskytuje konkurentům, kteří v současné době zahajují vysílání nových kanálů a budou tak činit i nadále. Dánsko později vyjádřilo názor, že toto opatření by mělo skončit v okamžiku, kdy budou zrušena všechna opatření podpory, tj. v den přijetí tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(81)

Dánské orgány nakonec tvrdí, že navrhované kompenzační opatření, jež spočívá v pozastavení zahájení vysílání nových televizních kanálů (a nyní také rozhlasových kanálů), představuje ze strany TV2 Danmark A/S skutečnou oběť kvůli jejímu zájmu na strategii diversifikace za účelem udržení svého celkového podílu na trhu, vzniklým ztrátám příjmu a výhodě průkopníka, kterou to poskytuje konkurentům, kteří v současné době zahajují vysílání nových kanálů a budou tak činit i nadále. Dánsko později vyjádřilo názor, že toto opatření by mělo skončit v okamžiku, kdy budou zrušena všechna opatření podpory, tj. v den přijetí tohoto rozhodnutí.

| (82) | Pokud jde o myšlenku navrženou v rozhodnutí o zahájení řízení, tj. změnit schopnost TV2 vysílat prémiový obsah, Dánsko zdůrazňuje, že povinnost veřejné služby TV2 zahrnuje sportovní přenosy, včetně hlavních sportovních událostí, a podporu filmové produkci. Dánsko k tomu tvrdí, že standardní smlouvy předem TV2 znemožňují postoupit práva třetím stranám, což stojí v cestě jejich vydražování. |
| --- | --- |

(82)

Pokud jde o myšlenku navrženou v rozhodnutí o zahájení řízení, tj. změnit schopnost TV2 vysílat prémiový obsah, Dánsko zdůrazňuje, že povinnost veřejné služby TV2 zahrnuje sportovní přenosy, včetně hlavních sportovních událostí, a podporu filmové produkci. Dánsko k tomu tvrdí, že standardní smlouvy předem TV2 znemožňují postoupit práva třetím stranám, což stojí v cestě jejich vydražování.

| (83) | Dánsko se domnívá, že restrukturalizace je v souladu s ustanoveními čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Dánsko ale uznává, že podle prognóz společnosti PriceWaterhouse Coopers týkajících se příjmů zůstane provozování hlavního kanálu ztrátové i po konci restrukturalizačního období (76). Dánsko zdůrazňuje, že TV2 je povinna plnit úkoly veřejné služby, při jejichž výkonu nesmí selhat. Tuto zvláštní situaci TV2, která vyplývá z jejího pověření veřejnou službou, je nutno zohlednit při posuzování případu podle pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci nebo podle čl. 106 odst. 2 SFEU. Obchodně by bylo nesmyslné uzavřít veřejnoprávní kanál, protože vytváří významné součinnosti mezi hlavním kanálem a malými, úzce specializovanými kanály. |
| --- | --- |

(83)

Dánsko se domnívá, že restrukturalizace je v souladu s ustanoveními čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Dánsko ale uznává, že podle prognóz společnosti PriceWaterhouse Coopers týkajících se příjmů zůstane provozování hlavního kanálu ztrátové i po konci restrukturalizačního období (76). Dánsko zdůrazňuje, že TV2 je povinna plnit úkoly veřejné služby, při jejichž výkonu nesmí selhat. Tuto zvláštní situaci TV2, která vyplývá z jejího pověření veřejnou službou, je nutno zohlednit při posuzování případu podle pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci nebo podle čl. 106 odst. 2 SFEU. Obchodně by bylo nesmyslné uzavřít veřejnoprávní kanál, protože vytváří významné součinnosti mezi hlavním kanálem a malými, úzce specializovanými kanály.

VII.   SHRNUTÍ NÁZORŮ ZÚČASTNĚNÝCH TŘETÍCH STRAN

| (84) | Ve svých připomínkách se TV2 nejprve obecně odvolává na to, co považuje za klíčové body při posuzování plánu restrukturalizace. |
| --- | --- |

(84)

Ve svých připomínkách se TV2 nejprve obecně odvolává na to, co považuje za klíčové body při posuzování plánu restrukturalizace.

| (85) | TV2 tvrdí, že její hlavní činnost spočívá v rozsáhlých a nákladných povinnostech veřejné služby, které ovládají hlavní kanál podniku. TV2 prohlašuje, že taková činnost v současnosti představuje více než [...] % nákladů hlavního kanálu. |
| --- | --- |

(85)

TV2 tvrdí, že její hlavní činnost spočívá v rozsáhlých a nákladných povinnostech veřejné služby, které ovládají hlavní kanál podniku. TV2 prohlašuje, že taková činnost v současnosti představuje více než [...] % nákladů hlavního kanálu.

| (86) | TV2 se odvolává na politické rozhodnutí, které k dnešní situaci vedlo. Dánská vláda a strany, jež podpořily současnou dohodu o mediální politice, se dohodly na tom, že v rámci restrukturalizačního plánu nebude zavedeno vyrovnání z veřejných prostředků za výdaje vzniklé TV2 při plnění jejích závazků veřejné služby. Bylo rozhodnuto zavést pro TV2 udržitelný obchodní model založený na trhu, který zajistí, že podnik bude na příslušných trzích konkurenceschopný bez ohledu na své povinnosti veřejné služby, což je rozhodnutí, které TV2 uvítala. TV2 tvrdí, že v těchto souvislostech je nejdůležitějším prvkem zrušení předchozího zákazu vybírat uživatelské poplatky za sledování hlavního veřejnoprávního kanálu, což vstoupí v platnost dne 1. ledna 2012. TV2 prohlašuje, že podpora nepředstavuje provozní nebo obchodní zvýhodnění, ale pouze zajišťuje, že TV2 bude schopna využívat finančních možností, ke kterým mají přístup její konkurenti. TV2 tvrdí, že na její hlavní kanál nelze nahlížet izolovaně, protože jak hlavní kanál, tak úzce specializované kanály vytvářejí základ finančního výsledku skupiny. TV2 nemůže v žádném případě při plnění svých úkolů veřejné služby selhat, což by mělo být při uplatňování pokynů nebo čl. 106 odst. 2 SFEU uznáno. |
| --- | --- |

(86)

TV2 se odvolává na politické rozhodnutí, které k dnešní situaci vedlo. Dánská vláda a strany, jež podpořily současnou dohodu o mediální politice, se dohodly na tom, že v rámci restrukturalizačního plánu nebude zavedeno vyrovnání z veřejných prostředků za výdaje vzniklé TV2 při plnění jejích závazků veřejné služby. Bylo rozhodnuto zavést pro TV2 udržitelný obchodní model založený na trhu, který zajistí, že podnik bude na příslušných trzích konkurenceschopný bez ohledu na své povinnosti veřejné služby, což je rozhodnutí, které TV2 uvítala. TV2 tvrdí, že v těchto souvislostech je nejdůležitějším prvkem zrušení předchozího zákazu vybírat uživatelské poplatky za sledování hlavního veřejnoprávního kanálu, což vstoupí v platnost dne 1. ledna 2012. TV2 prohlašuje, že podpora nepředstavuje provozní nebo obchodní zvýhodnění, ale pouze zajišťuje, že TV2 bude schopna využívat finančních možností, ke kterým mají přístup její konkurenti. TV2 tvrdí, že na její hlavní kanál nelze nahlížet izolovaně, protože jak hlavní kanál, tak úzce specializované kanály vytvářejí základ finančního výsledku skupiny. TV2 nemůže v žádném případě při plnění svých úkolů veřejné služby selhat, což by mělo být při uplatňování pokynů nebo čl. 106 odst. 2 SFEU uznáno.

| (87) | TV2 poznamenává, že bez ohledu na skutečnost, že na dánském trhu televizní reklamy zaujímá dominantní postavení, je konkurence na tomto trhu silná a vyznačuje se přítomností finančně silných nadnárodních skupin. TV2 také prohlašuje, že jejím hlavním konkurentům nic při vstupu na trh nebrání, protože na dánském televizním trhu zahájila vysílání řada nových kanálů (např. SBS 6 (Pro 7), TV3 Puls (MTG) a Canal 9 (Bonnier)). |
| --- | --- |

(87)

TV2 poznamenává, že bez ohledu na skutečnost, že na dánském trhu televizní reklamy zaujímá dominantní postavení, je konkurence na tomto trhu silná a vyznačuje se přítomností finančně silných nadnárodních skupin. TV2 také prohlašuje, že jejím hlavním konkurentům nic při vstupu na trh nebrání, protože na dánském televizním trhu zahájila vysílání řada nových kanálů (např. SBS 6 (Pro 7), TV3 Puls (MTG) a Canal 9 (Bonnier)).

| (88) | V souvislosti se stavem hospodářské soutěže na dánském televizním trhu TV2 navíc tvrdí, že zažila výrazné snížení jak podílu na trhu, tak sledovanosti (77), které [...], mezi jiným kvůli ukončení analogového vysílání v listopadu roku 2009. TV2 také tvrdí, že zákaz zahajovat vysílání nových televizních kanálů až do roku 2012 dále sníží její konkurenceschopnost, a tak podnik oslabí. |
| --- | --- |

(88)

V souvislosti se stavem hospodářské soutěže na dánském televizním trhu TV2 navíc tvrdí, že zažila výrazné snížení jak podílu na trhu, tak sledovanosti (77), které [...], mezi jiným kvůli ukončení analogového vysílání v listopadu roku 2009. TV2 také tvrdí, že zákaz zahajovat vysílání nových televizních kanálů až do roku 2012 dále sníží její konkurenceschopnost, a tak podnik oslabí.

| (89) | Pokud jde o trh placené televize, TV2 zdůrazňuje, že skupina na tomto trhu dominantní postavení nemá, přičemž poznamenává, že jediným hlavním dánským komerčním televizním kanálem, který na tomto trhu nepůsobí, je právě veřejnoprávní kanál TV2. TV2 k tomu odhaduje, že v současné době mají malé, úzce specializované kanály na trhu placené televize podíl ve výši přibližně [...] %, a očekává, že celkový podíl stanice na trhu dosáhne okolo [...] až [...] %, jakmile TV2 začne v roce 2012 vybírat uživatelské poplatky za sledování hlavního veřejnoprávního kanálu. |
| --- | --- |

(89)

Pokud jde o trh placené televize, TV2 zdůrazňuje, že skupina na tomto trhu dominantní postavení nemá, přičemž poznamenává, že jediným hlavním dánským komerčním televizním kanálem, který na tomto trhu nepůsobí, je právě veřejnoprávní kanál TV2. TV2 k tomu odhaduje, že v současné době mají malé, úzce specializované kanály na trhu placené televize podíl ve výši přibližně [...] %, a očekává, že celkový podíl stanice na trhu dosáhne okolo [...] až [...] %, jakmile TV2 začne v roce 2012 vybírat uživatelské poplatky za sledování hlavního veřejnoprávního kanálu.

| (90) | TV2 zdůrazňuje, že nebyla schopna získat od bank žádnou půjčku a že měla dokonce potíže se zastavením svého majetku v Kvaegtorvet. Zdůrazňuje také, že nejistota vyplývající mimo jiné z neuzavřených případů státní podpory odrazovala banky od poskytnutí nezbytného financování. TV2 se domnívá, že délka plánu restrukturalizace je přiměřená, a zdůrazňuje, že zlepšení její finanční situace bude mít dopad pouze na její čerpání úvěrové facility a ne na její obchodní model, který by měl zajistit střednědobou a dlouhodobou ziskovost TV2. |
| --- | --- |

(90)

TV2 zdůrazňuje, že nebyla schopna získat od bank žádnou půjčku a že měla dokonce potíže se zastavením svého majetku v Kvaegtorvet. Zdůrazňuje také, že nejistota vyplývající mimo jiné z neuzavřených případů státní podpory odrazovala banky od poskytnutí nezbytného financování. TV2 se domnívá, že délka plánu restrukturalizace je přiměřená, a zdůrazňuje, že zlepšení její finanční situace bude mít dopad pouze na její čerpání úvěrové facility a ne na její obchodní model, který by měl zajistit střednědobou a dlouhodobou ziskovost TV2.

| (91) | TV2 tvrdí, že zavedení poplatků pro konečné uživatele u hlavního veřejnoprávního kanálu neznamená státní podporu, ale spíše poskytuje kanálu stejné možnosti jako v případě jejích konkurentů při používání nejběžnějších tržních prostředků při působení na trhu, což konkrétně znamená nechat platit uživatele, kteří se rozhodnou využít jejích služeb. Narušení hospodářské soutěže lze řešit uplatněním článku 101 nebo článku 102 SFEU. Podle TV2 neznamená poplatek konečného uživatele jako jeden z prvků plánu restrukturalizace žádné narušení hospodářské soutěže na příslušných trzích. TV2 v tomto ohledu tvrdí, že plán zajistí, aby skupina TV2, a především hlavní veřejnoprávní kanál, měla až do zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem dostatečnou likviditu. TV2 také prohlašuje, že z hlediska právních předpisů o státní podpoře představuje zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem lepší řešení než případné opětovné zavedení netržního financování jako vyrovnání za veřejnou službu. |
| --- | --- |

(91)

TV2 tvrdí, že zavedení poplatků pro konečné uživatele u hlavního veřejnoprávního kanálu neznamená státní podporu, ale spíše poskytuje kanálu stejné možnosti jako v případě jejích konkurentů při používání nejběžnějších tržních prostředků při působení na trhu, což konkrétně znamená nechat platit uživatele, kteří se rozhodnou využít jejích služeb. Narušení hospodářské soutěže lze řešit uplatněním článku 101 nebo článku 102 SFEU. Podle TV2 neznamená poplatek konečného uživatele jako jeden z prvků plánu restrukturalizace žádné narušení hospodářské soutěže na příslušných trzích. TV2 v tomto ohledu tvrdí, že plán zajistí, aby skupina TV2, a především hlavní veřejnoprávní kanál, měla až do zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem dostatečnou likviditu. TV2 také prohlašuje, že z hlediska právních předpisů o státní podpoře představuje zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem lepší řešení než případné opětovné zavedení netržního financování jako vyrovnání za veřejnou službu.

| (92) | TV2 klade důraz na skutečnost, že zákaz spouštění nových kanálů pro ni představuje skutečnou oběť. Zdůrazňuje, že přechodem na digitální televizi a prodejem své sítě přišla o dosavadní výhodu, kterou měla ze spoluvlastnictví sítě. Jako odpověď na otázku vznesenou v rozhodnutí o zahájení řízení, tj. zda by se měl zohlednit prodej některých programů třetím stranám nebo omezení v oblasti vysílání (např. u sportu), TV2 uvádí, že standardní smlouvy TV2 zabraňují postupovat práva třetím stranám. Dánská filmová tvorba a sport jsou součástí veřejnoprávního programu TV2. |
| --- | --- |

(92)

TV2 klade důraz na skutečnost, že zákaz spouštění nových kanálů pro ni představuje skutečnou oběť. Zdůrazňuje, že přechodem na digitální televizi a prodejem své sítě přišla o dosavadní výhodu, kterou měla ze spoluvlastnictví sítě. Jako odpověď na otázku vznesenou v rozhodnutí o zahájení řízení, tj. zda by se měl zohlednit prodej některých programů třetím stranám nebo omezení v oblasti vysílání (např. u sportu), TV2 uvádí, že standardní smlouvy TV2 zabraňují postupovat práva třetím stranám. Dánská filmová tvorba a sport jsou součástí veřejnoprávního programu TV2.

| (93) | Společnost SBS nevidí důvod, proč by řada případně špatných manažerských rozhodnutí měla vést ke změně finančního modelu se značně rušivými dopady na hospodářskou soutěž. SBS zdůrazňuje, že při ponechání neúspěšných investic stranou dosahovala TV2 v období 2004–2008 kladných výsledků a na trhu televizní reklamy zaujímá dominantní postavení. Společnost dále zastává názor, že plán restrukturalizace přesahuje nezbytně nutnou míru. Čistá současná hodnota práva vybírat poplatky od konečných uživatelů výrazně přesahuje odhadovaný optimální kapitál, jak je stanoven v rozhodnutí o rekapitalizaci. SBS také zdůrazňuje, že do posouzení dopadu plánu restrukturalizace by se měla zahrnout podpora poskytovaná regionálním televizním stanicím v podobě koncesionářských poplatků, které představují celkovou roční částku ve výši 400 milionů DKK. |
| --- | --- |

(93)

Společnost SBS nevidí důvod, proč by řada případně špatných manažerských rozhodnutí měla vést ke změně finančního modelu se značně rušivými dopady na hospodářskou soutěž. SBS zdůrazňuje, že při ponechání neúspěšných investic stranou dosahovala TV2 v období 2004–2008 kladných výsledků a na trhu televizní reklamy zaujímá dominantní postavení. Společnost dále zastává názor, že plán restrukturalizace přesahuje nezbytně nutnou míru. Čistá současná hodnota práva vybírat poplatky od konečných uživatelů výrazně přesahuje odhadovaný optimální kapitál, jak je stanoven v rozhodnutí o rekapitalizaci. SBS také zdůrazňuje, že do posouzení dopadu plánu restrukturalizace by se měla zahrnout podpora poskytovaná regionálním televizním stanicím v podobě koncesionářských poplatků, které představují celkovou roční částku ve výši 400 milionů DKK.

| (94) | SBS tvrdí, že podle pokynů pro restrukturalizaci není TV2 a ani žádná z jejích dceřiných společností způsobilá pro podporu. V tomto ohledu SBS zdůrazňuje, že TV2 Denmark vykázala ve své výroční zprávě za první polovinu roku 2009 čistý vlastní kapitál ve výši 644,9 milionu DKK a že společnost nesplňuje kritéria pro úpadkové řízení. Všechny ztráty vyplývající z plnění závazků veřejné služby by se měly analyzovat podle čl. 106 odst. 2 SFEU, který dánská vláda nezmínila. |
| --- | --- |

(94)

SBS tvrdí, že podle pokynů pro restrukturalizaci není TV2 a ani žádná z jejích dceřiných společností způsobilá pro podporu. V tomto ohledu SBS zdůrazňuje, že TV2 Denmark vykázala ve své výroční zprávě za první polovinu roku 2009 čistý vlastní kapitál ve výši 644,9 milionu DKK a že společnost nesplňuje kritéria pro úpadkové řízení. Všechny ztráty vyplývající z plnění závazků veřejné služby by se měly analyzovat podle čl. 106 odst. 2 SFEU, který dánská vláda nezmínila.

| (95) | SBS tvrdí, že je nutno řádně posoudit rozdělení nákladů mezi různé části skupiny TV2, a to zejména proto, že náklady úzce specializovaných kanálů jsou ve srovnání s náklady konkurentů velmi nízké. Hlavní kanál byl považován za samostatný subjekt, který lze dovést k ziskovosti vlastními standardy stanovení cen. |
| --- | --- |

(95)

SBS tvrdí, že je nutno řádně posoudit rozdělení nákladů mezi různé části skupiny TV2, a to zejména proto, že náklady úzce specializovaných kanálů jsou ve srovnání s náklady konkurentů velmi nízké. Hlavní kanál byl považován za samostatný subjekt, který lze dovést k ziskovosti vlastními standardy stanovení cen.

| (96) | SBS trvá na tom, že TV2 Group byla v období 2004–2008 zisková, pokud se při výpočtu odhlédne od nyní ukončených ztrátových činností, jako bylo provozování TV2 Radio, a od dopadu rozhodnutí Komise o vrácení. V každém případě se TV2 ziskovou stát mohla, a to např. snížením nákladů. |
| --- | --- |

(96)

SBS trvá na tom, že TV2 Group byla v období 2004–2008 zisková, pokud se při výpočtu odhlédne od nyní ukončených ztrátových činností, jako bylo provozování TV2 Radio, a od dopadu rozhodnutí Komise o vrácení. V každém případě se TV2 ziskovou stát mohla, a to např. snížením nákladů.

| (97) | SBS se dále kriticky staví k analýze trhu předložené Dánskem. SBS vyjadřuje nesouhlas zejména s výhledem pro reklamní trh, u nějž sama od roku 2010 počítá s růstem (78). |
| --- | --- |

(97)

SBS se dále kriticky staví k analýze trhu předložené Dánskem. SBS vyjadřuje nesouhlas zejména s výhledem pro reklamní trh, u nějž sama od roku 2010 počítá s růstem (78).

| (98) | SBS prohlašuje, že plán restrukturalizace, pokud by měl být již vůbec schválen, by měl být omezen na dobu nezbytnou na prodej aktiv kvůli vyřešení otázky likvidity. |
| --- | --- |

(98)

SBS prohlašuje, že plán restrukturalizace, pokud by měl být již vůbec schválen, by měl být omezen na dobu nezbytnou na prodej aktiv kvůli vyřešení otázky likvidity.

| (99) | SBS prohlašuje, že zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem bude mít v praxi stejný důsledek jako zvýšení koncesionářských poplatků a že by se mělo označit v souladu s věcí C-206/06 Essent Netwerk Noord BV za státní podporu. V tomto případě existují důležité odlišnosti od věci C-345/02 (Pearle), protože opatření bylo zavedeno pouze z podnětu Dánska a TV2 a protože uživatelské poplatky nejsou vyhrazeny k specifickým účelům, které si divák vybral. |
| --- | --- |

(99)

SBS prohlašuje, že zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem bude mít v praxi stejný důsledek jako zvýšení koncesionářských poplatků a že by se mělo označit v souladu s věcí C-206/06 Essent Netwerk Noord BV za státní podporu. V tomto případě existují důležité odlišnosti od věci C-345/02 (Pearle), protože opatření bylo zavedeno pouze z podnětu Dánska a TV2 a protože uživatelské poplatky nejsou vyhrazeny k specifickým účelům, které si divák vybral.

| (100) | SBS klade důraz na to, aby se poplatky hrazené konečným uživatelem analyzovaly v rámci podpory na restrukturalizaci. Dohoda o zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem pravděpodobně ovlivní tržní chování TV2 a příslušných třetích stran, jako jsou banky, a to ode dne schválení plánu restrukturalizace, a nikoliv ode dne uplatnění poplatků hrazených konečným uživatelem. SBS se dále staví kriticky ke skutečnosti, že pro výši poplatků hrazených konečným uživatelem, které TV2 může uložit, neexistuje žádný strop a ani žádné podmínky pro jejich použití. Poplatky hrazené končeným uživatelem tak mohou být použity na financování komerčních činností. |
| --- | --- |

(100)

SBS klade důraz na to, aby se poplatky hrazené konečným uživatelem analyzovaly v rámci podpory na restrukturalizaci. Dohoda o zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem pravděpodobně ovlivní tržní chování TV2 a příslušných třetích stran, jako jsou banky, a to ode dne schválení plánu restrukturalizace, a nikoliv ode dne uplatnění poplatků hrazených konečným uživatelem. SBS se dále staví kriticky ke skutečnosti, že pro výši poplatků hrazených konečným uživatelem, které TV2 může uložit, neexistuje žádný strop a ani žádné podmínky pro jejich použití. Poplatky hrazené končeným uživatelem tak mohou být použity na financování komerčních činností.

| (101) | SBS dále prohlašuje, že zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem nelze skloubit s pojetím veřejné služby. Znamená to, že podporu na restrukturalizaci jako takovou nelze odůvodnit podle čl. 106 odst. 2 SFEU, dokud nebude upuštěno od plánů na uživatelské poplatky. SBS také prohlašuje, že protisoutěžní důsledky uživatelských poplatků jsou zřejmé, že mohou vést zejména k tomu, že někteří provozovatelé televizního vysílání budou muset odejít z trhu, a že také umožní TV2 investovat ještě agresivnějším způsobem do nového obsahu. To není v pořádku už z toho důvodu, že TV2 je výjimečná v tom, že na reklamním trhu zaujímá dominantní postavení. |
| --- | --- |

(101)

SBS dále prohlašuje, že zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem nelze skloubit s pojetím veřejné služby. Znamená to, že podporu na restrukturalizaci jako takovou nelze odůvodnit podle čl. 106 odst. 2 SFEU, dokud nebude upuštěno od plánů na uživatelské poplatky. SBS také prohlašuje, že protisoutěžní důsledky uživatelských poplatků jsou zřejmé, že mohou vést zejména k tomu, že někteří provozovatelé televizního vysílání budou muset odejít z trhu, a že také umožní TV2 investovat ještě agresivnějším způsobem do nového obsahu. To není v pořádku už z toho důvodu, že TV2 je výjimečná v tom, že na reklamním trhu zaujímá dominantní postavení.

| (102) | SBS tvrdí, že jsou nutná dostatečně striktní kompenzační opatření. Navrhuje proto, že by zaprvé nemělo být TV2 povoleno zavedení uživatelských poplatků. Zadruhé by měla být zavedena veřejná soutěž, aby se zajistily adekvátnější ceny při vnitřním převodu programů, které TV2 prodává svým dceřiným společnostem. Zatřetí by regionální stanice TV2 mohly být převedeny společnosti Danmarks Radio (DR), protože regionální stanice dostávají státní podporu ve značné výši a protože domácnosti, které platí koncesionářské poplatky a zároveň také přijímají placenou televizi, by tak za regionální stanice TV2 platily dvakrát. Začtvrté by se po TV2 mělo požadovat nejenom, aby nezahajovala vysílání nových komerčních kanálů, ale také, aby prodala alespoň některé z existujících kanálů. Konečně by TV2 měla být přinucena, aby umožnila na své síti vysílání reklamy od konkurenčních provozovatelů televizního vysílání. |
| --- | --- |

(102)

SBS tvrdí, že jsou nutná dostatečně striktní kompenzační opatření. Navrhuje proto, že by zaprvé nemělo být TV2 povoleno zavedení uživatelských poplatků. Zadruhé by měla být zavedena veřejná soutěž, aby se zajistily adekvátnější ceny při vnitřním převodu programů, které TV2 prodává svým dceřiným společnostem. Zatřetí by regionální stanice TV2 mohly být převedeny společnosti Danmarks Radio (DR), protože regionální stanice dostávají státní podporu ve značné výši a protože domácnosti, které platí koncesionářské poplatky a zároveň také přijímají placenou televizi, by tak za regionální stanice TV2 platily dvakrát. Začtvrté by se po TV2 mělo požadovat nejenom, aby nezahajovala vysílání nových komerčních kanálů, ale také, aby prodala alespoň některé z existujících kanálů. Konečně by TV2 měla být přinucena, aby umožnila na své síti vysílání reklamy od konkurenčních provozovatelů televizního vysílání.

| (103) | SBS také navrhuje, že by se měly zavést určité záruky, jež by se zajistily, že TV2 nepoužívá podporu a/nebo uživatelské poplatky k narušení hospodářské soutěže. Zaprvé by se Dánsku nemělo umožnit uplatňování diskriminačních uživatelských poplatků. Zadruhé by se TV2 nemělo umožnit vázat na distribučním trhu do jednoho balíčku hlavní kanál s dalšími kanály a TV2 by měla být povinna poskytovat TV2 jako samostatný kanál. Zatřetí by se TV2 mělo zabránit, aby podporu nebo uživatelské poplatky používala na jinou činnost než na provozování hlavního kanálu a aby na reklamním trhu uplatňovala cenový dumping. Začtvrté by TV2 měla být povinna se zavázat, že nebude používat netransparentní slevy. |
| --- | --- |

(103)

SBS také navrhuje, že by se měly zavést určité záruky, jež by se zajistily, že TV2 nepoužívá podporu a/nebo uživatelské poplatky k narušení hospodářské soutěže. Zaprvé by se Dánsku nemělo umožnit uplatňování diskriminačních uživatelských poplatků. Zadruhé by se TV2 nemělo umožnit vázat na distribučním trhu do jednoho balíčku hlavní kanál s dalšími kanály a TV2 by měla být povinna poskytovat TV2 jako samostatný kanál. Zatřetí by se TV2 mělo zabránit, aby podporu nebo uživatelské poplatky používala na jinou činnost než na provozování hlavního kanálu a aby na reklamním trhu uplatňovala cenový dumping. Začtvrté by TV2 měla být povinna se zavázat, že nebude používat netransparentní slevy.

| (104) | Společnost Viasat tvrdí, že se u TV2 nejedná o podnik v obtížích, a zdůrazňuje zejména její zisk v roce 2008. Tvrdí, že TV2 by se v budoucnu stala ziskovou a odvolává se mimo jiné na zisk TV2 v první polovině roku 2009 (který předjímal zisk před zdaněním ve výši 249 milionů DKK). Vzhledem k pozdější informaci o tom, že TV2 vykázala ve skutečnosti v roce 2009 ztrátu, se Viasat domnívá, že je nutno tuto mírnou ztrátu spojovat s celkovým poklesem na reklamním trhu, který ve srovnání s rokem 2008 klesl o 18,7 %. Dokládá, že TV2 nyní dokázala přizpůsobit své náklady současnému obchodnímu a finančnímu prostředí. Pokud jde o ztráty v roce 2007, Viasat zdůrazňuje, že za ně může hlavně TV2 Radio, které bylo následně prodáno. TV2 v roce 2008 na rozdíl od většiny podniků nezaznamenala pokles obratu a vždy dokázala zvyšovat své zisky před zdaněním. |
| --- | --- |

(104)

Společnost Viasat tvrdí, že se u TV2 nejedná o podnik v obtížích, a zdůrazňuje zejména její zisk v roce 2008. Tvrdí, že TV2 by se v budoucnu stala ziskovou a odvolává se mimo jiné na zisk TV2 v první polovině roku 2009 (který předjímal zisk před zdaněním ve výši 249 milionů DKK). Vzhledem k pozdější informaci o tom, že TV2 vykázala ve skutečnosti v roce 2009 ztrátu, se Viasat domnívá, že je nutno tuto mírnou ztrátu spojovat s celkovým poklesem na reklamním trhu, který ve srovnání s rokem 2008 klesl o 18,7 %. Dokládá, že TV2 nyní dokázala přizpůsobit své náklady současnému obchodnímu a finančnímu prostředí. Pokud jde o ztráty v roce 2007, Viasat zdůrazňuje, že za ně může hlavně TV2 Radio, které bylo následně prodáno. TV2 v roce 2008 na rozdíl od většiny podniků nezaznamenala pokles obratu a vždy dokázala zvyšovat své zisky před zdaněním.

| (105) | Viasat tvrdí, že neexistuje žádný důkaz o potřebě krátkodobých peněžních toků. TV2 naopak nedávno vydala značnou částku na zakoupení nových filmů a také zaznamenala růst nákladů, což podle Viasat způsobilo navýšení její zásoby programů, růst nákladů v oblasti filmů pro široké publikum a neúměrně vysoké investice do nákladné dánské filmové produkce (79). |
| --- | --- |

(105)

Viasat tvrdí, že neexistuje žádný důkaz o potřebě krátkodobých peněžních toků. TV2 naopak nedávno vydala značnou částku na zakoupení nových filmů a také zaznamenala růst nákladů, což podle Viasat způsobilo navýšení její zásoby programů, růst nákladů v oblasti filmů pro široké publikum a neúměrně vysoké investice do nákladné dánské filmové produkce (79).

| (106) | Viasat klade podrobnějším způsobem důraz na skutečnost, že ačkoliv je značná část úročeného dluhu TV2 stále krátkodobá, nepředstavuje to problém, dokud ho TV2 dokáže financovat. Finanční náklady TV2 klesly v roce 2009 ze 49,2 milionu DKK na 19 milionů DKK. TV2 vydala také značné finanční prostředky na zakoupení nových obsahů. K záporným peněžním tokům v období 2006–2008 došlo převážně kvůli neobvykle rozsáhlé investiční činnosti a ne kvůli nákladům spojeným s provozní činností TV2. Záporné peněžní toky by proto šlo odstranit odložením nebo omezením investic. Stejně tak byla důvodem nárůstu zadlužení TV2 skutečnost, že společnost v období 2006–2008 výrazně investovala. |
| --- | --- |

(106)

Viasat klade podrobnějším způsobem důraz na skutečnost, že ačkoliv je značná část úročeného dluhu TV2 stále krátkodobá, nepředstavuje to problém, dokud ho TV2 dokáže financovat. Finanční náklady TV2 klesly v roce 2009 ze 49,2 milionu DKK na 19 milionů DKK. TV2 vydala také značné finanční prostředky na zakoupení nových obsahů. K záporným peněžním tokům v období 2006–2008 došlo převážně kvůli neobvykle rozsáhlé investiční činnosti a ne kvůli nákladům spojeným s provozní činností TV2. Záporné peněžní toky by proto šlo odstranit odložením nebo omezením investic. Stejně tak byla důvodem nárůstu zadlužení TV2 skutečnost, že společnost v období 2006–2008 výrazně investovala.

| (107) | Viasat také zdůrazňuje, že úroková zátěž zřejmě od roku 2008 klesla. Viasat si také klade otázku, zda má TV2 opravdu potíže se získáním půjček, protože zřejmě usiluje o půjčky pouze u banky Danske Bank. Navíc k tomu došlo v době, kdy získat půjčku bylo obtížnější než dnes. |
| --- | --- |

(107)

Viasat také zdůrazňuje, že úroková zátěž zřejmě od roku 2008 klesla. Viasat si také klade otázku, zda má TV2 opravdu potíže se získáním půjček, protože zřejmě usiluje o půjčky pouze u banky Danske Bank. Navíc k tomu došlo v době, kdy získat půjčku bylo obtížnější než dnes.

| (108) | Pokud jde o vnější faktory, Viasat souhlasí s předpokladem růstu HDP o 1,02 % za rok, jak se uvádí v rozhodnutí o zahájení řízení. Viasat zejména uvádí, že výhledy ohledně růstu reklamního trhu vypracované společností PriceWaterhouse Coopers, na kterých staví dánská vláda, jsou značně zdrženlivější než výhledy vypracované jinými subjekty, a to zejména výhledy připravené podniky, které na trhu působí. Ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení Viasat předkládá své vlastní výhledy pro skupinu TV2 na období 2009–2019 (zpráva společnosti Audon Partners), které dokládají, že TV2 nebude v krátkodobém či střednědobém horizontu nucena k ukončení činnosti. |
| --- | --- |

(108)

Pokud jde o vnější faktory, Viasat souhlasí s předpokladem růstu HDP o 1,02 % za rok, jak se uvádí v rozhodnutí o zahájení řízení. Viasat zejména uvádí, že výhledy ohledně růstu reklamního trhu vypracované společností PriceWaterhouse Coopers, na kterých staví dánská vláda, jsou značně zdrženlivější než výhledy vypracované jinými subjekty, a to zejména výhledy připravené podniky, které na trhu působí. Ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení Viasat předkládá své vlastní výhledy pro skupinu TV2 na období 2009–2019 (zpráva společnosti Audon Partners), které dokládají, že TV2 nebude v krátkodobém či střednědobém horizontu nucena k ukončení činnosti.

| (109) | Pokud jde o ziskovost veřejnoprávního kanálu, Viasat zdůrazňuje, že činnost TV2 Group sestává z takových synergií, že je nemožné zvažovat ziskovost každé činnosti osamoceně. Hlavní kanál by proto neměl být posuzován samostatně. Bez ohledu na tuto skutečnost je stanovení cen za převod programů mezi TV2 a úzce specializovanými kanály vadné, protože ceny jsou výrazně nižší než náklady. Viasat předkládá výpočty ziskovosti, ve kterých jsou náklady rozděleny podle obratu kanálů. Viasat rovněž prohlašuje, že při srovnání s výkonností srovnatelných mediálních společností svědčí finanční výkonnost úzce specializovaných kanálů silně o tom, že se ve skupině TV2 na segmentované podávání zpráv zřejmě příliš nehledí. Viasat konečně poznamenává, že TV2 by mohla dražit právo na přenos svých nejpřitažlivějších programů s výjimkou sportovních událostí, např. divadelních her, filmů a dokumentárních filmů, aby podpořila vytváření zisků pro hlavní kanál. Viasat se také obává, že by podpora mohla být využita pro agresivní chování na trhu, a prohlašuje, že TV2 v minulosti investovala do nákupu hraných seriálů a nabízela přitom vyšší ceny než konkurenti, zvyšovala ceny za zprávy TV2 a poskytovala slevy. |
| --- | --- |

(109)

Pokud jde o ziskovost veřejnoprávního kanálu, Viasat zdůrazňuje, že činnost TV2 Group sestává z takových synergií, že je nemožné zvažovat ziskovost každé činnosti osamoceně. Hlavní kanál by proto neměl být posuzován samostatně. Bez ohledu na tuto skutečnost je stanovení cen za převod programů mezi TV2 a úzce specializovanými kanály vadné, protože ceny jsou výrazně nižší než náklady. Viasat předkládá výpočty ziskovosti, ve kterých jsou náklady rozděleny podle obratu kanálů. Viasat rovněž prohlašuje, že při srovnání s výkonností srovnatelných mediálních společností svědčí finanční výkonnost úzce specializovaných kanálů silně o tom, že se ve skupině TV2 na segmentované podávání zpráv zřejmě příliš nehledí. Viasat konečně poznamenává, že TV2 by mohla dražit právo na přenos svých nejpřitažlivějších programů s výjimkou sportovních událostí, např. divadelních her, filmů a dokumentárních filmů, aby podpořila vytváření zisků pro hlavní kanál. Viasat se také obává, že by podpora mohla být využita pro agresivní chování na trhu, a prohlašuje, že TV2 v minulosti investovala do nákupu hraných seriálů a nabízela přitom vyšší ceny než konkurenti, zvyšovala ceny za zprávy TV2 a poskytovala slevy.

| (110) | Pokud by Komise dospěla k závěru, že podpora je nutná, měla by tato podpora být zaměřena spíše na okamžitý problém, tj. peněžní tok, než na provoz. Znamená to, že by TV2 nemělo být povoleno, aby se stala placeným televizním kanálem, protože by stačilo poskytnout jí úvěrovou facilitu. Zavedení uživatelských poplatků by nadto TV2 poskytlo finanční prostředky, se kterými by mohla pokračovat v nepatřičném chování na reklamním trhu s rizikem, že z tohoto trhu odstraní konkurenty. Viasat také klade otázku, zda je plán v souladu se závazkem TV2 v oblasti univerzální veřejné služby. |
| --- | --- |

(110)

Pokud by Komise dospěla k závěru, že podpora je nutná, měla by tato podpora být zaměřena spíše na okamžitý problém, tj. peněžní tok, než na provoz. Znamená to, že by TV2 nemělo být povoleno, aby se stala placeným televizním kanálem, protože by stačilo poskytnout jí úvěrovou facilitu. Zavedení uživatelských poplatků by nadto TV2 poskytlo finanční prostředky, se kterými by mohla pokračovat v nepatřičném chování na reklamním trhu s rizikem, že z tohoto trhu odstraní konkurenty. Viasat také klade otázku, zda je plán v souladu se závazkem TV2 v oblasti univerzální veřejné služby.

| (111) | Viasat v první řadě zdůrazňuje protisoutěžní dopad uživatelských poplatků, protože tyto poplatky vytlačí programy ostatních provozovatelů vysílání do dražších programových balíčků, což povede ke ztrátám jejich příjmů z předplatného a reklamy. |
| --- | --- |

(111)

Viasat v první řadě zdůrazňuje protisoutěžní dopad uživatelských poplatků, protože tyto poplatky vytlačí programy ostatních provozovatelů vysílání do dražších programových balíčků, což povede ke ztrátám jejich příjmů z předplatného a reklamy.

| (112) | Viasat tvrdí, že navrhovaná kompenzační opatření nejsou ve skutečnosti žádnou obětí, protože pro další kanály již stejně není žádný prostor. Jak je uvedeno výše, Viasat poznamenává, že TV2 by mohla dražit právo na přenos svých nejpřitažlivějších programů (s výjimkou sportovních událostí), např. divadelních her, filmů a dokumentárních filmů, aby podpořila vytváření zisků pro hlavní kanál. |
| --- | --- |

(112)

Viasat tvrdí, že navrhovaná kompenzační opatření nejsou ve skutečnosti žádnou obětí, protože pro další kanály již stejně není žádný prostor. Jak je uvedeno výše, Viasat poznamenává, že TV2 by mohla dražit právo na přenos svých nejpřitažlivějších programů (s výjimkou sportovních událostí), např. divadelních her, filmů a dokumentárních filmů, aby podpořila vytváření zisků pro hlavní kanál.

| (113) | Viasat konečně také prohlašuje, že není pravděpodobné, že by se dánská vláda mohla dovolávat čl. 106 odst. 2. |
| --- | --- |

(113)

Viasat konečně také prohlašuje, že není pravděpodobné, že by se dánská vláda mohla dovolávat čl. 106 odst. 2.

| (114) | Společnost Boxer prohlašuje, že zavedení uživatelských poplatků by částečně vyřešilo současný protisoutěžní stav, kdy Boxer na rozdíl od jakéhokoliv jiného poskytovatele platformy nemůže obchodně využívat skutečnost, že vysílá TV2. Boxer navrhuje, že by stanovení ceny za příjem TV2 mělo být kontrolováno buď politickými orgány nebo orgány na ochranu hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(114)

Společnost Boxer prohlašuje, že zavedení uživatelských poplatků by částečně vyřešilo současný protisoutěžní stav, kdy Boxer na rozdíl od jakéhokoliv jiného poskytovatele platformy nemůže obchodně využívat skutečnost, že vysílá TV2. Boxer navrhuje, že by stanovení ceny za příjem TV2 mělo být kontrolováno buď politickými orgány nebo orgány na ochranu hospodářské soutěže.

| (115) | Pokud jde o podporu na restrukturalizaci, některé strany kladou otázku, zda je TV2 skutečně v obtížích (ASK) a zda nejsou kompenzační opatření při nasyceném trhu příliš nedostatečná (FDA). Některé strany ale prohlašují, že o uživatelských poplatcích by bylo možno uvažovat, pokud je společnost v obtížích (DI, TDC). Některé považují období restrukturalizace za příliš dlouhé (Discovery). Jiné prohlašují, že zavedení uživatelských poplatků by nemělo být povoleno, pokud bude TV2 v roce 2012 hospodářsky stabilní společností. |
| --- | --- |

(115)

Pokud jde o podporu na restrukturalizaci, některé strany kladou otázku, zda je TV2 skutečně v obtížích (ASK) a zda nejsou kompenzační opatření při nasyceném trhu příliš nedostatečná (FDA). Některé strany ale prohlašují, že o uživatelských poplatcích by bylo možno uvažovat, pokud je společnost v obtížích (DI, TDC). Některé považují období restrukturalizace za příliš dlouhé (Discovery). Jiné prohlašují, že zavedení uživatelských poplatků by nemělo být povoleno, pokud bude TV2 v roce 2012 hospodářsky stabilní společností.

| (116) | K poplatkům hrazeným konečným uživatelem: některé strany (Langkilde, MTV Networks AB, FDA, Discovery, Stofa) jsou názoru, že uživatelské poplatky povedou k tomu, že malé kanály budou vytlačeny ze stávajících balíčků placené televize, nebo k tomu, že zákazníci budou muset platit více. |
| --- | --- |

(116)

K poplatkům hrazeným konečným uživatelem: některé strany (Langkilde, MTV Networks AB, FDA, Discovery, Stofa) jsou názoru, že uživatelské poplatky povedou k tomu, že malé kanály budou vytlačeny ze stávajících balíčků placené televize, nebo k tomu, že zákazníci budou muset platit více.

| (117) | Některé strany považují poplatek hrazený konečným uživatelem ve výši 25 DKK za příliš vysoký (FDA, TDC). FDA se také domnívá, že odvádění takových uživatelských poplatků není slučitelné s úlohou TV2 jako veřejnoprávní televizní společnosti. |
| --- | --- |

(117)

Některé strany považují poplatek hrazený konečným uživatelem ve výši 25 DKK za příliš vysoký (FDA, TDC). FDA se také domnívá, že odvádění takových uživatelských poplatků není slučitelné s úlohou TV2 jako veřejnoprávní televizní společnosti.

VIII.   POSOUZENÍ PODLE PŘEDPISŮ O STÁTNÍ PODPOŘE

1.   Rozsah posouzení

| (118) | Jak dokládá podání Dánska, nebyl oznámený plán restrukturalizace stažen. Dánsko prohlašuje, že opatření podpory nejsou nutná a že všechna opatření podpory budou zrušena, jakmile bude schválen plán restrukturalizace včetně poplatků hrazených konečným uživatelem a po TV2 se nebudou požadovat dodatečné platby vyplývající ze dvou předchozích rozhodnutí Komise, která se týkají TV2 (80). Jinými slovy, Komise dosud neobdržela od Dánska bezpodmínečné potvrzení, že tato opatření nejsou nadále součástí plánu restrukturalizace, a nespadají tak nadále do rámce formálního vyšetřování vedeného Komisí. |
| --- | --- |

(118)

Jak dokládá podání Dánska, nebyl oznámený plán restrukturalizace stažen. Dánsko prohlašuje, že opatření podpory nejsou nutná a že všechna opatření podpory budou zrušena, jakmile bude schválen plán restrukturalizace včetně poplatků hrazených konečným uživatelem a po TV2 se nebudou požadovat dodatečné platby vyplývající ze dvou předchozích rozhodnutí Komise, která se týkají TV2 (80). Jinými slovy, Komise dosud neobdržela od Dánska bezpodmínečné potvrzení, že tato opatření nejsou nadále součástí plánu restrukturalizace, a nespadají tak nadále do rámce formálního vyšetřování vedeného Komisí.

| (119) | Jedinou výjimku představuje navrhovaná záruka při prodeji přenosové sítě, která nebude konkretizována, protože k prodeji již došlo, a záruka proto není nadále pro tento případ relevantní. Komise nadále nepovažuje toto opatření za opatření, které musí být oznámeno. |
| --- | --- |

(119)

Jedinou výjimku představuje navrhovaná záruka při prodeji přenosové sítě, která nebude konkretizována, protože k prodeji již došlo, a záruka proto není nadále pro tento případ relevantní. Komise nadále nepovažuje toto opatření za opatření, které musí být oznámeno.

| (120) | V následující části bude Komise proto nadále posuzovat zbývající oznámená opatření (půjčku, dočasnou úvěrovou facilitu a úvěrovou facilitu na restrukturalizaci) a úvěrovou facilitu na základě povolení podpory na záchranu, která zůstává v platnosti. |
| --- | --- |

(120)

V následující části bude Komise proto nadále posuzovat zbývající oznámená opatření (půjčku, dočasnou úvěrovou facilitu a úvěrovou facilitu na restrukturalizaci) a úvěrovou facilitu na základě povolení podpory na záchranu, která zůstává v platnosti.

2.   Existence státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU

| (121) | V čl. 107 odst. 1 SFEU stojí:
  „Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak“. |
| --- | --- |

(121)

V čl. 107 odst. 1 SFEU stojí:

„Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak“.

| (122) | Aby byl čl. 107 odst. 1 SFEU použitelný, je nutno, aby opatření podpory bylo přičitatelné státu, bylo poskytnuto ze státních prostředků, ovlivňovalo obchod mezi členskými státy a narušovalo hospodářskou soutěž na společném trhu tím, že by poskytovalo některým podnikům selektivní hospodářské zvýhodnění. Uplatnění těchto podmínek na tento konkrétní případ je zkoumáno níže. |
| --- | --- |

(122)

Aby byl čl. 107 odst. 1 SFEU použitelný, je nutno, aby opatření podpory bylo přičitatelné státu, bylo poskytnuto ze státních prostředků, ovlivňovalo obchod mezi členskými státy a narušovalo hospodářskou soutěž na společném trhu tím, že by poskytovalo některým podnikům selektivní hospodářské zvýhodnění. Uplatnění těchto podmínek na tento konkrétní případ je zkoumáno níže.

2.1   Státní prostředky

| (123) | Podřízená půjčka a dočasné úvěrové facility v rámci původní podpory na záchranu a v rámci plánu restrukturalizace (81) zahrnují finanční prostředky uvolněné vládou se souhlasem dánského parlamentu Folketinget ze souhrnného rozpočtu Dánska, a představují tak státní prostředky. |
| --- | --- |

(123)

Podřízená půjčka a dočasné úvěrové facility v rámci původní podpory na záchranu a v rámci plánu restrukturalizace (81) zahrnují finanční prostředky uvolněné vládou se souhlasem dánského parlamentu Folketinget ze souhrnného rozpočtu Dánska, a představují tak státní prostředky.

| (124) | Dánsko tvrdí, že úroková míra a poplatky odpovídají úrokové míře a poplatkům uplatňovaným na trhu v případě zdravých podniků. Uplatněním stejných podmínek na podnik v obtížích, jako je TV2, se Dánsko zříká státních prostředků. Důvodem tohoto tvrzení je skutečnost, že soukromý věřitel by zohlednil finanční potíže TV2 a buď by půjčku nebo úvěrovou facilitu vůbec neposkytl, nebo by tak učinil s úroky vyššími než v případě zdravých společností. |
| --- | --- |

(124)

Dánsko tvrdí, že úroková míra a poplatky odpovídají úrokové míře a poplatkům uplatňovaným na trhu v případě zdravých podniků. Uplatněním stejných podmínek na podnik v obtížích, jako je TV2, se Dánsko zříká státních prostředků. Důvodem tohoto tvrzení je skutečnost, že soukromý věřitel by zohlednil finanční potíže TV2 a buď by půjčku nebo úvěrovou facilitu vůbec neposkytl, nebo by tak učinil s úroky vyššími než v případě zdravých společností.

| (125) | Komise shledává, že právo poskytnuté TV2 účtovat si od roku 2012 poplatky hrazené konečným uživatelem nepředstavují státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Poplatky hrazené konečným uživatelem jsou soukromého původu (82) a jsou placeny přímo distributorovi jako odměna za možnost sledovat kanál TV2. TV2 musí vstoupit do běžných obchodních jednání s distributorem, aby byl její kanál zahrnut do digitálního balíčku, a dohodnout se na přijatelné odměně. Neexistuje žádné právní ustanovení, které by distributora nutilo zahrnout hlavní kanál TV2 do svého balíčku, protože povinnost ve veřejném zájmu („must-carry“) stanovená v článku 6 dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání bude zrušena ihned po zavedení systému poplatků hrazených konečným uživatelem. Dánská vláda nemá nad poplatky hrazenými konečným uživatelem nebo jejich výší žádnou stálou kontrolu a nemůže jimi ani disponovat (83). Vláda není zapojena do stanovení cen, jež zůstává obchodním rozhodnutím TV2, poplatky pro TV2 nevybírá a ani je žádným způsobem nekontroluje či jimi nedisponuje. |
| --- | --- |

(125)

Komise shledává, že právo poskytnuté TV2 účtovat si od roku 2012 poplatky hrazené konečným uživatelem nepředstavují státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Poplatky hrazené konečným uživatelem jsou soukromého původu (82) a jsou placeny přímo distributorovi jako odměna za možnost sledovat kanál TV2. TV2 musí vstoupit do běžných obchodních jednání s distributorem, aby byl její kanál zahrnut do digitálního balíčku, a dohodnout se na přijatelné odměně. Neexistuje žádné právní ustanovení, které by distributora nutilo zahrnout hlavní kanál TV2 do svého balíčku, protože povinnost ve veřejném zájmu („must-carry“) stanovená v článku 6 dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání bude zrušena ihned po zavedení systému poplatků hrazených konečným uživatelem. Dánská vláda nemá nad poplatky hrazenými konečným uživatelem nebo jejich výší žádnou stálou kontrolu a nemůže jimi ani disponovat (83). Vláda není zapojena do stanovení cen, jež zůstává obchodním rozhodnutím TV2, poplatky pro TV2 nevybírá a ani je žádným způsobem nekontroluje či jimi nedisponuje.

| (126) | Uživatelské poplatky nelze stavět na rovinu s účtováním koncesionářského poplatku, jak to požaduje SBS. SBS tvrdí, že uživatelské poplatky budou mít ve skutečnosti pro domácnosti stejný důsledek jako zvýšení koncesionářského poplatku, protože provozní balíčky distributorů budou vždy obsahovat TV2 Danmark. Tento vynucený prvek spolu se skutečností, že uživatelské poplatky lze změnit pouze změnou právních předpisů (84), by měl stačit k tomu, aby poplatky představovaly státní podporu (85). V tomto ohledu uvádí SBS judikaturu Soudního dvora ve věci Essent Netwerks
   (86). |
| --- | --- |

(126)

Uživatelské poplatky nelze stavět na rovinu s účtováním koncesionářského poplatku, jak to požaduje SBS. SBS tvrdí, že uživatelské poplatky budou mít ve skutečnosti pro domácnosti stejný důsledek jako zvýšení koncesionářského poplatku, protože provozní balíčky distributorů budou vždy obsahovat TV2 Danmark. Tento vynucený prvek spolu se skutečností, že uživatelské poplatky lze změnit pouze změnou právních předpisů (84), by měl stačit k tomu, aby poplatky představovaly státní podporu (85). V tomto ohledu uvádí SBS judikaturu Soudního dvora ve věci Essent Netwerks
   (86).

| (127) | Na rozdíl od předchozího systému koncesionářských poplatků v Dánsku, který Komise skutečně považovala za státní podporu (87), nejsou koneční uživatelé povinni hradit poplatky ze zákona, ale platí odměnu jako součást smluvního svazku, do kterého vstupují dobrovolně. Poplatky také nevybírá žádný veřejný subjekt, jak tomu bylo v případě koncesionářských poplatků, ale soukromý provozovatel Boxer a další soukromí distributoři na jiných platformách. V případech, kdy uživatelé poplatky neplatí, není stát zapojen do žádného vynucovacího opatření a distributor musí úhradu vymáhat občanskoprávní žalobou. |
| --- | --- |

(127)

Na rozdíl od předchozího systému koncesionářských poplatků v Dánsku, který Komise skutečně považovala za státní podporu (87), nejsou koneční uživatelé povinni hradit poplatky ze zákona, ale platí odměnu jako součást smluvního svazku, do kterého vstupují dobrovolně. Poplatky také nevybírá žádný veřejný subjekt, jak tomu bylo v případě koncesionářských poplatků, ale soukromý provozovatel Boxer a další soukromí distributoři na jiných platformách. V případech, kdy uživatelé poplatky neplatí, není stát zapojen do žádného vynucovacího opatření a distributor musí úhradu vymáhat občanskoprávní žalobou.

| (128) | Skutečnost, že TV2 má právo účtovat si předplatné na základě změny koncese provedené ministerstvem kultury, nestačí k závěru, že jsou zapojeny státní prostředky. Nejedná se o případ státního zásahu, který by vedl ke ztrátě státních prostředků. V tomto ohledu není odkaz SBS na věc Essent Netwerks relevantní. Bod 73 uvedeného rozsudku stanoví rozdíl mezi situací ve věci Essent a ve věci Pearle
   (88) tím, že uvádí, že v prvním případě byl dotčený poplatek součástí politiky definované státními orgány. Aby Soudní dvůr věci odlišil, odvolává se ve věci Essent na zavedení poplatku zákonodárcem, ale neříká, že každý státní zásah pomocí právních předpisů vede automaticky k zapojení státních prostředků. To jasně vyplývá ze samotného uvedeného rozsudku ve věci Essent, protože bod 75 tohoto rozsudku dále odlišuje tento případ od věci Preussen Elektra, kde neexistoval žádný právní akt (a ve které nebyla shledána existence žádné státní podpory), který by stanovil dodavatelům elektřiny povinnost vykupovat elektřinu vyrobenou z obnovitelných zdrojů energie v jejich oblasti zásobování za minimální stanovené ceny. Soudní dvůr ve věci Essent stanoví, že dotčené podniky nebyly na rozdíl od situace ve věci Preussen Elektra
   (89) pověřeny, aby „spravovaly státní prostředky“. V dotčeném případě stát TV2 nevyzývá, aby spravovala státní prostředky. Změna v koncesi pouze uskutečňuje již existující právo na dodatečné zdroje příjmů (ohledně právních předpisů viz odd. 38a odst. 2 dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání). |
| --- | --- |

(128)

Skutečnost, že TV2 má právo účtovat si předplatné na základě změny koncese provedené ministerstvem kultury, nestačí k závěru, že jsou zapojeny státní prostředky. Nejedná se o případ státního zásahu, který by vedl ke ztrátě státních prostředků. V tomto ohledu není odkaz SBS na věc Essent Netwerks relevantní. Bod 73 uvedeného rozsudku stanoví rozdíl mezi situací ve věci Essent a ve věci Pearle
   (88) tím, že uvádí, že v prvním případě byl dotčený poplatek součástí politiky definované státními orgány. Aby Soudní dvůr věci odlišil, odvolává se ve věci Essent na zavedení poplatku zákonodárcem, ale neříká, že každý státní zásah pomocí právních předpisů vede automaticky k zapojení státních prostředků. To jasně vyplývá ze samotného uvedeného rozsudku ve věci Essent, protože bod 75 tohoto rozsudku dále odlišuje tento případ od věci Preussen Elektra, kde neexistoval žádný právní akt (a ve které nebyla shledána existence žádné státní podpory), který by stanovil dodavatelům elektřiny povinnost vykupovat elektřinu vyrobenou z obnovitelných zdrojů energie v jejich oblasti zásobování za minimální stanovené ceny. Soudní dvůr ve věci Essent stanoví, že dotčené podniky nebyly na rozdíl od situace ve věci Preussen Elektra
   (89) pověřeny, aby „spravovaly státní prostředky“. V dotčeném případě stát TV2 nevyzývá, aby spravovala státní prostředky. Změna v koncesi pouze uskutečňuje již existující právo na dodatečné zdroje příjmů (ohledně právních předpisů viz odd. 38a odst. 2 dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání).

| (129) | Komise proto soudí, že poplatky hrazené konečným uživatelem nemají dopad na státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(129)

Komise proto soudí, že poplatky hrazené konečným uživatelem nemají dopad na státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

2.2   Selektivní zvýhodnění

| (130) | Příslušné státní prostředky poskytují TV2 hospodářské zvýhodnění v tom smyslu, že stejné finanční nástroje poskytnuté za tržních podmínek by znamenaly vyšší náklady na půjčku nebo vyšší poplatky, pokud by tržní subjekty vůbec souhlasily s poskytnutím dalších finančních prostředků příjemci v plánované výši. Podle podkladů předložených Dánskem k tomu žádný z nich nebyl ochoten. |
| --- | --- |

(130)

Příslušné státní prostředky poskytují TV2 hospodářské zvýhodnění v tom smyslu, že stejné finanční nástroje poskytnuté za tržních podmínek by znamenaly vyšší náklady na půjčku nebo vyšší poplatky, pokud by tržní subjekty vůbec souhlasily s poskytnutím dalších finančních prostředků příjemci v plánované výši. Podle podkladů předložených Dánskem k tomu žádný z nich nebyl ochoten.

2.3   Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu

| (131) | Uvedené prostředky umožní TV2 další působení na trzích, na nichž v současnosti působí. Tyto trhy zahrnují trh(y) prodeje a nákupu vysílacích práv, trh(y) služeb placené televize a trh televizní reklamy v Dánsku. Na těchto trzích si TV2 konkuruje s ostatními provozovateli televizního vysílání, jako jsou mimo jiné společnosti SBS nebo Viasat. Vyplývá z toho, že dotčená podpora tím, že upřednostňuje TV2, narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž na těchto trzích. |
| --- | --- |

(131)

Uvedené prostředky umožní TV2 další působení na trzích, na nichž v současnosti působí. Tyto trhy zahrnují trh(y) prodeje a nákupu vysílacích práv, trh(y) služeb placené televize a trh televizní reklamy v Dánsku. Na těchto trzích si TV2 konkuruje s ostatními provozovateli televizního vysílání, jako jsou mimo jiné společnosti SBS nebo Viasat. Vyplývá z toho, že dotčená podpora tím, že upřednostňuje TV2, narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž na těchto trzích.

| (132) | Na dotčených trzích, jako je trh nákupu a prodeje vysílacích práv a trh televizní reklamy pro výrobky z jiných členských států, které mají být prodávány v Dánsku, probíhá obchod mezi členskými státy (90). Někteří konkurenti společnosti TV2 Danmark A/S nadto vysílají své programy ze Spojeného království a/nebo mají dceřiné společnosti zapsané v obchodních rejstřících jiných členských států a plánovaná podpora může ovlivnit jejich rozhodnutí zůstat nebo zvýšit činnost na dánském trhu. Dotčená státní podpora proto ovlivňuje nebo může ovlivnit systém obchodu mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(132)

Na dotčených trzích, jako je trh nákupu a prodeje vysílacích práv a trh televizní reklamy pro výrobky z jiných členských států, které mají být prodávány v Dánsku, probíhá obchod mezi členskými státy (90). Někteří konkurenti společnosti TV2 Danmark A/S nadto vysílají své programy ze Spojeného království a/nebo mají dceřiné společnosti zapsané v obchodních rejstřících jiných členských států a plánovaná podpora může ovlivnit jejich rozhodnutí zůstat nebo zvýšit činnost na dánském trhu. Dotčená státní podpora proto ovlivňuje nebo může ovlivnit systém obchodu mezi členskými státy.

| (133) | Protože je čl. 107 odst. 1 SFEU použitelný, je nutno posoudit restrukturalizační podpůrný balíček z hlediska jeho slučitelnosti s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(133)

Protože je čl. 107 odst. 1 SFEU použitelný, je nutno posoudit restrukturalizační podpůrný balíček z hlediska jeho slučitelnosti s vnitřním trhem.

3.   Povinnost pozastavení (standstill)

| (134) | Dánsko dodrželo povinnost pozastavení uvedenou v článku 3 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (91), protože opatření podpory v rámci plánu restrukturalizace oznámilo a k dnešnímu dni je nezačalo uskutečňovat. Provádění podpory na záchranu povolilo rozhodnutí Komise ze dne 4. srpna 2008. |
| --- | --- |

(134)

Dánsko dodrželo povinnost pozastavení uvedenou v článku 3 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (91), protože opatření podpory v rámci plánu restrukturalizace oznámilo a k dnešnímu dni je nezačalo uskutečňovat. Provádění podpory na záchranu povolilo rozhodnutí Komise ze dne 4. srpna 2008.

4.   Slučitelnost státní podpory s vnitřním trhem

4.1   Právní základ

| (135) | Slučitelnost opatření bude posuzována podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU ve spojení s pokyny. Použití čl. 106 odst. 2 SFEU na dotčená opatření v souvislosti s financováním veřejnoprávního televizního vysílání není analyzováno. Zatímco hlavním důvodem finančních obtíží TV2 je provozování veřejnoprávního televizního kanálu a neexistence obchodního modelu se stabilním zdrojem příjmů, nejsou opatření státní podpory omezena na provozování veřejné služby, ale jsou adresována TV2 jako skupině, tj. včetně jejích komerčních činností. Dánské orgány dále podrobně nedoložily, že opatření státní podpory jsou slučitelná s vnitřním trhem na základě čl. 106 odst. 2 SFEU, a Komise neobdržela dostatečné informace k tomu, aby mohla provést posouzení podle čl. 106 odst. 2 SFEU ve spojení se sdělením o vysílání (92). |
| --- | --- |

(135)

Slučitelnost opatření bude posuzována podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU ve spojení s pokyny. Použití čl. 106 odst. 2 SFEU na dotčená opatření v souvislosti s financováním veřejnoprávního televizního vysílání není analyzováno. Zatímco hlavním důvodem finančních obtíží TV2 je provozování veřejnoprávního televizního kanálu a neexistence obchodního modelu se stabilním zdrojem příjmů, nejsou opatření státní podpory omezena na provozování veřejné služby, ale jsou adresována TV2 jako skupině, tj. včetně jejích komerčních činností. Dánské orgány dále podrobně nedoložily, že opatření státní podpory jsou slučitelná s vnitřním trhem na základě čl. 106 odst. 2 SFEU, a Komise neobdržela dostatečné informace k tomu, aby mohla provést posouzení podle čl. 106 odst. 2 SFEU ve spojení se sdělením o vysílání (92).

| (136) | Pokyny umožňují poskytnout podporu na záchranu jako dočasnou pomoc podnikům v obtížích čekajícím na vypracování plánu restrukturalizace nebo jako řešení naléhavé krizové situace s likviditou. Podle bodu č. 26 pokynů se lhůta pro ukončení podpory prodlužuje do té doby, dokud Komise o tomto plánu neučiní rozhodnutí. Skutečnost, že podpora na záchranu TV2 se stále provádí, je v souladu s tímto ustanovením, protože TV2 předložila plán restrukturalizace včas. |
| --- | --- |

(136)

Pokyny umožňují poskytnout podporu na záchranu jako dočasnou pomoc podnikům v obtížích čekajícím na vypracování plánu restrukturalizace nebo jako řešení naléhavé krizové situace s likviditou. Podle bodu č. 26 pokynů se lhůta pro ukončení podpory prodlužuje do té doby, dokud Komise o tomto plánu neučiní rozhodnutí. Skutečnost, že podpora na záchranu TV2 se stále provádí, je v souladu s tímto ustanovením, protože TV2 předložila plán restrukturalizace včas.

| (137) | Podpora na restrukturalizaci musí být založena na uskutečnitelném a vnitřně provázaném plánu s širokým pokrytím, jehož cílem je obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku v přiměřeném časovém rámci. Restrukturalizace obvykle zahrnuje následující prvky: restrukturalizaci všech aspektů fungování společnosti, reorganizaci a racionalizaci činností podniku včetně ukončení ztrátových činností a finanční restrukturalizaci. Restrukturalizace, je-li při ní čerpána státní podpora, se nemůže omezovat na vyrovnání ztrát z minulosti, aniž by se zabývala jejich příčinami. Restrukturalizace musí být dále alespoň částečně financována z vlastních prostředků společnosti. Za účelem omezení rušivých dopadů podpory musí být přijata kompenzační opatření. Komise v následující části prošetří, zda jsou tyto podmínky splněny. |
| --- | --- |

(137)

Podpora na restrukturalizaci musí být založena na uskutečnitelném a vnitřně provázaném plánu s širokým pokrytím, jehož cílem je obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku v přiměřeném časovém rámci. Restrukturalizace obvykle zahrnuje následující prvky: restrukturalizaci všech aspektů fungování společnosti, reorganizaci a racionalizaci činností podniku včetně ukončení ztrátových činností a finanční restrukturalizaci. Restrukturalizace, je-li při ní čerpána státní podpora, se nemůže omezovat na vyrovnání ztrát z minulosti, aniž by se zabývala jejich příčinami. Restrukturalizace musí být dále alespoň částečně financována z vlastních prostředků společnosti. Za účelem omezení rušivých dopadů podpory musí být přijata kompenzační opatření. Komise v následující části prošetří, zda jsou tyto podmínky splněny.

4.2   Způsobilost – podnik v obtížích

| (138) | Podle bodu č. 9 pokynů se za podnik v obtížích považuje podnik, který není schopen z vlastních zdrojů nebo finančních prostředků, které získá od vlastníků/akcionářů, zamezit ztrátě, která by jej bez vnějšího zásahu ze strany orgánů veřejné moci téměř jistě odsoudila k ukončení podnikatelské činnosti. Bod č. 11 pokynů uvádí určitá kritéria, podle nichž je podnik považován za podnik v obtížích, i když není splněna žádná z podmínek stanovených v bodě č. 10 pokynů. Bod č. 11 stanoví, že „podnik v obtížích je v každém případě způsobilý k podpoře pouze v případě, že prokazatelně není schopen se zotavit z vlastních zdrojů ani z prostředků, které získá od svých vlastníků/akcionářů či společníků nebo z tržních zdrojů“. |
| --- | --- |

(138)

Podle bodu č. 9 pokynů se za podnik v obtížích považuje podnik, který není schopen z vlastních zdrojů nebo finančních prostředků, které získá od vlastníků/akcionářů, zamezit ztrátě, která by jej bez vnějšího zásahu ze strany orgánů veřejné moci téměř jistě odsoudila k ukončení podnikatelské činnosti. Bod č. 11 pokynů uvádí určitá kritéria, podle nichž je podnik považován za podnik v obtížích, i když není splněna žádná z podmínek stanovených v bodě č. 10 pokynů. Bod č. 11 stanoví, že „podnik v obtížích je v každém případě způsobilý k podpoře pouze v případě, že prokazatelně není schopen se zotavit z vlastních zdrojů ani z prostředků, které získá od svých vlastníků/akcionářů či společníků nebo z tržních zdrojů“.

| (139) | Komise dochází k závěru, že v době oznámení plánu restrukturalizace TV2 takovým podnikem v obtížích byla. Dokládají to číselné údaje v rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení a ještě zřetelněji to vyplývá z údajů uvedených v 36. až 42. bodu odůvodnění tohoto rozhodnutí, které byly předloženy později v lednu 2010 a které vykreslují obrázek společnosti se ztrátami, klesajícím podílem na trhu, rostoucím zadlužením a mimořádně záporným peněžním tokem, a to z důvodů klesajících příjmů z reklamy, neúspěšných investic a rostoucích úroků. I když se později ukázalo, že společnost byla v roce 2008 ve skutečnosti zisková, jak se její konkurenti domnívali (odhad z konce března 2008 stále ukazoval na [...] ve výši [...] milionů DKK), jednalo se o mírný zisk, který sám o sobě nemění nic na tom, že bez vnějšího financování by společnost nebyla schopna pokračovat v činnosti. Soukromé úvěry, které měla společnost k dispozici, byly krátkodobé a mohly být kdykoliv zrušeny. Společnost měla naléhavou potřebu hotovosti, kterou nemohla vyřešit z vlastních prostředků. |
| --- | --- |

(139)

Komise dochází k závěru, že v době oznámení plánu restrukturalizace TV2 takovým podnikem v obtížích byla. Dokládají to číselné údaje v rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení a ještě zřetelněji to vyplývá z údajů uvedených v 36. až 42. bodu odůvodnění tohoto rozhodnutí, které byly předloženy později v lednu 2010 a které vykreslují obrázek společnosti se ztrátami, klesajícím podílem na trhu, rostoucím zadlužením a mimořádně záporným peněžním tokem, a to z důvodů klesajících příjmů z reklamy, neúspěšných investic a rostoucích úroků. I když se později ukázalo, že společnost byla v roce 2008 ve skutečnosti zisková, jak se její konkurenti domnívali (odhad z konce března 2008 stále ukazoval na [...] ve výši [...] milionů DKK), jednalo se o mírný zisk, který sám o sobě nemění nic na tom, že bez vnějšího financování by společnost nebyla schopna pokračovat v činnosti. Soukromé úvěry, které měla společnost k dispozici, byly krátkodobé a mohly být kdykoliv zrušeny. Společnost měla naléhavou potřebu hotovosti, kterou nemohla vyřešit z vlastních prostředků.

| (140) | Nemohla ani získat vnější financování. Existovalo nebezpečí, že krátkodobé úvěrování bude pozastaveno. Jak již bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, požádala hlavní financující banka TV2, tj. banka [...], v roce 2008 o snížení své půjčky a úvěrových facilit. K doplnění potíží TV2, jež zahrnovaly dokonce zatížení jejích vlastních nemovitostí v Odense hypotékou, předložilo Dánsko doklady o tom, že rovněž další banky odmítly poskytnout TV2 dlouhodobé půjčky (viz 44. bod odůvodnění a násl. tohoto rozhodnutí). Banky poukazovaly na slabé stránky cyklického zdroje příjmů TV2, který byl založen na příjmech za vysílání reklamy a který byl jako obchodní model považován za neudržitelný. Neuzavřená soudní řízení k potížím jen přidala. Výsledkem bylo, že se financování TV2 ve stoupající míře klonilo ke krátkodobým, a tudíž nestabilním závazkům. Jinými slovy, TV2 nebyla ve smyslu bodu č. 11 pokynů schopna zotavit se z tohoto stavu pomocí prostředků, které by se daly získat z tržních zdrojů. |
| --- | --- |

(140)

Nemohla ani získat vnější financování. Existovalo nebezpečí, že krátkodobé úvěrování bude pozastaveno. Jak již bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, požádala hlavní financující banka TV2, tj. banka [...], v roce 2008 o snížení své půjčky a úvěrových facilit. K doplnění potíží TV2, jež zahrnovaly dokonce zatížení jejích vlastních nemovitostí v Odense hypotékou, předložilo Dánsko doklady o tom, že rovněž další banky odmítly poskytnout TV2 dlouhodobé půjčky (viz 44. bod odůvodnění a násl. tohoto rozhodnutí). Banky poukazovaly na slabé stránky cyklického zdroje příjmů TV2, který byl založen na příjmech za vysílání reklamy a který byl jako obchodní model považován za neudržitelný. Neuzavřená soudní řízení k potížím jen přidala. Výsledkem bylo, že se financování TV2 ve stoupající míře klonilo ke krátkodobým, a tudíž nestabilním závazkům. Jinými slovy, TV2 nebyla ve smyslu bodu č. 11 pokynů schopna zotavit se z tohoto stavu pomocí prostředků, které by se daly získat z tržních zdrojů.

| (141) | Podání konkurentů tato zjištění nezpochybňují. Pro úplnost je nutno zmínit, že pokyny nevyžadují, aby společnost byla ve skutečném úpadkovém řízení. Podpora může být naopak za přísných podmínek poskytnuta právě proto, aby se tomu předešlo. |
| --- | --- |

(141)

Podání konkurentů tato zjištění nezpochybňují. Pro úplnost je nutno zmínit, že pokyny nevyžadují, aby společnost byla ve skutečném úpadkovém řízení. Podpora může být naopak za přísných podmínek poskytnuta právě proto, aby se tomu předešlo.

| (142) | Pokud jde o tvrzení konkurentů, že TV2 je ziskovou společností nebo by se jí mohla stát, výše uvedené výsledky TV2 ukazují, že společnost vykázala v roce 2008 zisk, ale na rozdíl od domněnky společnosti Viasat v roce 2009 vykázala ztrátu ve výši 27 milionů DKK, což se značně rozchází s odhadem Viasat ohledně zisku ve výši 249 milionů DKK. Zisk za rok 2010 je také odhadován jako značně nižší, než domnívala Viasat. Komise neshledala žádné chyby v metodice používané TV2 a její poradenskou společností PriceWaterhouse Coopers (viz také 41. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(142)

Pokud jde o tvrzení konkurentů, že TV2 je ziskovou společností nebo by se jí mohla stát, výše uvedené výsledky TV2 ukazují, že společnost vykázala v roce 2008 zisk, ale na rozdíl od domněnky společnosti Viasat v roce 2009 vykázala ztrátu ve výši 27 milionů DKK, což se značně rozchází s odhadem Viasat ohledně zisku ve výši 249 milionů DKK. Zisk za rok 2010 je také odhadován jako značně nižší, než domnívala Viasat. Komise neshledala žádné chyby v metodice používané TV2 a její poradenskou společností PriceWaterhouse Coopers (viz také 41. bod odůvodnění).

| (143) | Pokud jde o studii úvěrového ratingu TV2 předloženou společností Viasat a vypracovanou společností Audon Partners (93), podle které TV2 mohla úvěr získat, jednání bank ukazuje zcela jiný obrázek. Analýza k tomu vychází pouze z údajů a předpokladů, které nebyly u TV2 ověřeny. Některé z těchto údajů jsou zcela odtrženy od reality, jak to dokládají číselné údaje za rok 2009 a 2010. Zpráva sama zdůrazňuje, že se nejedná o analýzu v plném rozsahu (protože s TV2 nebyl navázán ze zřejmých důvodů žádný kontakt) a že použitý model je z tohoto důvodu omezený (94). |
| --- | --- |

(143)

Pokud jde o studii úvěrového ratingu TV2 předloženou společností Viasat a vypracovanou společností Audon Partners (93), podle které TV2 mohla úvěr získat, jednání bank ukazuje zcela jiný obrázek. Analýza k tomu vychází pouze z údajů a předpokladů, které nebyly u TV2 ověřeny. Některé z těchto údajů jsou zcela odtrženy od reality, jak to dokládají číselné údaje za rok 2009 a 2010. Zpráva sama zdůrazňuje, že se nejedná o analýzu v plném rozsahu (protože s TV2 nebyl navázán ze zřejmých důvodů žádný kontakt) a že použitý model je z tohoto důvodu omezený (94).

| (144) | Skutečnost, že společnost čerpala z úvěrové facility v rámci podpory na záchranu méně, než by mohla, neznamená, že ji nelze považovat za podnik v obtížích. Bylo by absurdní označit příjemce podpory na záchranu a restrukturalizaci za nezpůsobilého pro podporu, protože se opatření na úsporu nákladů a další opatření plánovaná později v plánu restrukturalizace ukazují jako úspěšná a pomáhají společnosti řešit její finanční potíže při značném využití jejích vlastních zdrojů. To by ovšem mohlo vést k tomu, že v určitém okamžiku přestane být probíhající státní podpora nutná, což bude probráno níže (viz 149. bod odůvodnění). V každém případě byla úvěrová facilita vždy nastavena tak, aby k ní měla společnost přístup jen v případě prokázané potřeby. Bylo tomu tak z důvodu udržení podpory na nezbytně nutné výši a jednání TV2, která se snažila provést restrukturalizaci co možná nejvíce za použití svých vlastních prostředků, je v souladu s tímto požadavkem. |
| --- | --- |

(144)

Skutečnost, že společnost čerpala z úvěrové facility v rámci podpory na záchranu méně, než by mohla, neznamená, že ji nelze považovat za podnik v obtížích. Bylo by absurdní označit příjemce podpory na záchranu a restrukturalizaci za nezpůsobilého pro podporu, protože se opatření na úsporu nákladů a další opatření plánovaná později v plánu restrukturalizace ukazují jako úspěšná a pomáhají společnosti řešit její finanční potíže při značném využití jejích vlastních zdrojů. To by ovšem mohlo vést k tomu, že v určitém okamžiku přestane být probíhající státní podpora nutná, což bude probráno níže (viz 149. bod odůvodnění). V každém případě byla úvěrová facilita vždy nastavena tak, aby k ní měla společnost přístup jen v případě prokázané potřeby. Bylo tomu tak z důvodu udržení podpory na nezbytně nutné výši a jednání TV2, která se snažila provést restrukturalizaci co možná nejvíce za použití svých vlastních prostředků, je v souladu s tímto požadavkem.

| (145) | Dále je nutno zdůraznit, že četná nařčení ze strany Viasat a SBS ohledně toho, že si TV2 svou křehkou finanční situaci způsobila sama špatnými manažerskými rozhodnutími nebo pochybnými investicemi, nejsou z hlediska způsobilosti podle pokynů podstatná, protože pokyny se neptají po příčině finančních potíží příjemce podpory, ale snaží se pouze zjistit, zda je příjemce podpory skutečně podnikem v obtížích. |
| --- | --- |

(145)

Dále je nutno zdůraznit, že četná nařčení ze strany Viasat a SBS ohledně toho, že si TV2 svou křehkou finanční situaci způsobila sama špatnými manažerskými rozhodnutími nebo pochybnými investicemi, nejsou z hlediska způsobilosti podle pokynů podstatná, protože pokyny se neptají po příčině finančních potíží příjemce podpory, ale snaží se pouze zjistit, zda je příjemce podpory skutečně podnikem v obtížích.

| (146) | Konkurenti rovněž v tomto ohledu tvrdili, že potíže TV2 ve velké míře pocházejí z veřejnoprávního kanálu a že úprava vnitřních nákladů a cen za převod programů mohou tento stav napravit. Komise ale nepovažuje tento argument za relevantní v situaci, kdy je podpora poskytnuta skupině jako takové, a to včetně její komerční činnosti. Komise však podotýká, že TV2 vede oddělené a auditované účetnictví pro veřejnou službu a pro ostatní činnosti a má plně zdokumentovanou a auditovanou politiku stanovení cen za převody programů, která je poměrně jednoduchá, transparentní a snaží se podat přesný obrázek různých činností založených na převodních cenách v tržním smyslu. |
| --- | --- |

(146)

Konkurenti rovněž v tomto ohledu tvrdili, že potíže TV2 ve velké míře pocházejí z veřejnoprávního kanálu a že úprava vnitřních nákladů a cen za převod programů mohou tento stav napravit. Komise ale nepovažuje tento argument za relevantní v situaci, kdy je podpora poskytnuta skupině jako takové, a to včetně její komerční činnosti. Komise však podotýká, že TV2 vede oddělené a auditované účetnictví pro veřejnou službu a pro ostatní činnosti a má plně zdokumentovanou a auditovanou politiku stanovení cen za převody programů, která je poměrně jednoduchá, transparentní a snaží se podat přesný obrázek různých činností založených na převodních cenách v tržním smyslu.

| (147) | U vnějších faktorů Viasat souhlasí s předpokladem růstu HDP o 1,02 %. U vývoje reklamního trhu zúčastněné strany souhlasí s tím, že příjem TV2 z vysílání reklamy klesl v roce 2008 o 19 %. Viasat a SBS ale nesprávně chápou prognózu Dánska ohledně budoucího vývoje reklamního trhu. Na rozdíl od toho, jak to pochopily, Dánsko neodhadovalo, že reklamní trh bude v období 2009–2013 klesat o 10 % každý rok, ale pouze uvedlo, že očekává, že reklamní trh bude [...]. |
| --- | --- |

(147)

U vnějších faktorů Viasat souhlasí s předpokladem růstu HDP o 1,02 %. U vývoje reklamního trhu zúčastněné strany souhlasí s tím, že příjem TV2 z vysílání reklamy klesl v roce 2008 o 19 %. Viasat a SBS ale nesprávně chápou prognózu Dánska ohledně budoucího vývoje reklamního trhu. Na rozdíl od toho, jak to pochopily, Dánsko neodhadovalo, že reklamní trh bude v období 2009–2013 klesat o 10 % každý rok, ale pouze uvedlo, že očekává, že reklamní trh bude [...].

| (148) | Pokud jde o tvrzení, že by koncesionářské poplatky poskytované regionálním televizním stanicím měly být zahrnuty do posouzení finanční situace TV2, Komise soudí, že koncesionářské poplatky financují programovou produkci regionálních provozovatelů vysílání a mají význam pouze v tomto spojení. V tomto ohledu Komise poznamenává, že regionální stanice TV2 jsou na TV2 nezávislé a podle dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání mají své vlastní závazky veřejné služby, za které jsou financovány z koncesionářských poplatků. Pokud jde o tvrzení SBS, že diváci budou za program platit dvakrát, je nutno zdůraznit, že jedna z plateb, a to předplatné na hlavní kanál TV2, vyplývá z volby zákazníka a u ní bylo shledáno, že neobsahuje žádnou státní podporu. V každém případě bylo výše doloženo, že TV2 jako skupina byla podnikem v obtížích, jenž naléhavě potřeboval financování, protože nebyl schopen získat vnější financování od bank. Zahrnovalo to každý možný zisk vyplývající z její povinnosti vysílat tyto programy. |
| --- | --- |

(148)

Pokud jde o tvrzení, že by koncesionářské poplatky poskytované regionálním televizním stanicím měly být zahrnuty do posouzení finanční situace TV2, Komise soudí, že koncesionářské poplatky financují programovou produkci regionálních provozovatelů vysílání a mají význam pouze v tomto spojení. V tomto ohledu Komise poznamenává, že regionální stanice TV2 jsou na TV2 nezávislé a podle dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání mají své vlastní závazky veřejné služby, za které jsou financovány z koncesionářských poplatků. Pokud jde o tvrzení SBS, že diváci budou za program platit dvakrát, je nutno zdůraznit, že jedna z plateb, a to předplatné na hlavní kanál TV2, vyplývá z volby zákazníka a u ní bylo shledáno, že neobsahuje žádnou státní podporu. V každém případě bylo výše doloženo, že TV2 jako skupina byla podnikem v obtížích, jenž naléhavě potřeboval financování, protože nebyl schopen získat vnější financování od bank. Zahrnovalo to každý možný zisk vyplývající z její povinnosti vysílat tyto programy.

| (149) | Tíživá situace TV2 se ovšem prodejem televizní přenosové sítě změnila. TV2 použila výnos z prodeje přenosové sítě na splacení části svého dluhu a jak je zřejmé z číselných údajů uvedených v 62. až 64. bodě odůvodnění, finanční vyhlídky se značně zlepšily. Trendy na reklamním trhu jsou také příznivější (95). TV2 byla schopna splatit státní půjčku, kterou vyčerpala z podpory na záchranu. TV2 sice čeká na výsledek probíhajících řízení ve věcech státní podpory a na schválení plánu restrukturalizace, domnívá se ale, že má zajištěno dostatečné financování až do ledna 2012, kdy vstoupí v platnost předplatné (96). |
| --- | --- |

(149)

Tíživá situace TV2 se ovšem prodejem televizní přenosové sítě změnila. TV2 použila výnos z prodeje přenosové sítě na splacení části svého dluhu a jak je zřejmé z číselných údajů uvedených v 62. až 64. bodě odůvodnění, finanční vyhlídky se značně zlepšily. Trendy na reklamním trhu jsou také příznivější (95). TV2 byla schopna splatit státní půjčku, kterou vyčerpala z podpory na záchranu. TV2 sice čeká na výsledek probíhajících řízení ve věcech státní podpory a na schválení plánu restrukturalizace, domnívá se ale, že má zajištěno dostatečné financování až do ledna 2012, kdy vstoupí v platnost předplatné (96).

| (150) | Vzhledem k této nové situaci Komise soudí, že TV2 nelze v současnosti nadále považovat za podnik v obtížích. Neexistuje proto potřeba žádného opatření podpory nad rámec schválený tímto rozhodnutím a oznámené a neuskutečněné půjčky a úvěrové facility obsažené v plánu restrukturalizace musí být zrušeny. Ze stejného důvodu musí být ukončena také stávající podpora prováděná v rámci rozhodnutí o podpoře na záchranu. |
| --- | --- |

(150)

Vzhledem k této nové situaci Komise soudí, že TV2 nelze v současnosti nadále považovat za podnik v obtížích. Neexistuje proto potřeba žádného opatření podpory nad rámec schválený tímto rozhodnutím a oznámené a neuskutečněné půjčky a úvěrové facility obsažené v plánu restrukturalizace musí být zrušeny. Ze stejného důvodu musí být ukončena také stávající podpora prováděná v rámci rozhodnutí o podpoře na záchranu.

4.3   Obnova dlouhodobé životaschopnosti

| (151) | Podle bodu 34 pokynů musí být poskytnutí podpory podmíněno prováděním plánu restrukturalizace, který musí obnovit životaschopnost společnosti v přiměřené lhůtě. Plán restrukturalizace popisuje okolnosti, které způsobily obtíže společnosti, jako okolnosti, které byly zapříčiněny novými činnostmi, jež se neukázaly jako ziskové, a rostoucí nerentabilností veřejnoprávního kanálu. Podle názoru Komise řeší plán restrukturalizace tyto otázky odpovídajícím způsobem. |
| --- | --- |

(151)

Podle bodu 34 pokynů musí být poskytnutí podpory podmíněno prováděním plánu restrukturalizace, který musí obnovit životaschopnost společnosti v přiměřené lhůtě. Plán restrukturalizace popisuje okolnosti, které způsobily obtíže společnosti, jako okolnosti, které byly zapříčiněny novými činnostmi, jež se neukázaly jako ziskové, a rostoucí nerentabilností veřejnoprávního kanálu. Podle názoru Komise řeší plán restrukturalizace tyto otázky odpovídajícím způsobem.

| (152) | Komise bere na vědomí, že plán restrukturalizace obsahuje finanční a provozní restrukturalizační opatření, která ve spojení se změněným obchodním modelem umožní společnosti stát na vlastních nohou. V tomto ohledu Komise zaprvé zaznamenává, že požadavek obsažený v plánu restrukturalizace ohledně prodeje aktiv vyústil v úspěšný prodej přenosové sítě, který poskytl TV2 dostatečné finanční prostředky na splacení jejího dluhu. TV2 rovněž dne 4. října 2010 splatila podporu čerpanou z facility podpory na záchranu. Společnost sama uvádí, že má dnes dostatečné prostředky na překlenutí období do přijetí poplatků hrazených konečným uživatelem (97). K dlouhodobé životaschopnosti podniku také přispějí další opatření v podobě úspor nákladů (viz 47. a 48. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(152)

Komise bere na vědomí, že plán restrukturalizace obsahuje finanční a provozní restrukturalizační opatření, která ve spojení se změněným obchodním modelem umožní společnosti stát na vlastních nohou. V tomto ohledu Komise zaprvé zaznamenává, že požadavek obsažený v plánu restrukturalizace ohledně prodeje aktiv vyústil v úspěšný prodej přenosové sítě, který poskytl TV2 dostatečné finanční prostředky na splacení jejího dluhu. TV2 rovněž dne 4. října 2010 splatila podporu čerpanou z facility podpory na záchranu. Společnost sama uvádí, že má dnes dostatečné prostředky na překlenutí období do přijetí poplatků hrazených konečným uživatelem (97). K dlouhodobé životaschopnosti podniku také přispějí další opatření v podobě úspor nákladů (viz 47. a 48. bod odůvodnění).

| (153) | Společnost také přestává se ztrátovými činnostmi a v roce 2008 prodala skupině SBS ztrátové provozování své rozhlasové stanice. |
| --- | --- |

(153)

Společnost také přestává se ztrátovými činnostmi a v roce 2008 prodala skupině SBS ztrátové provozování své rozhlasové stanice.

| (154) | Společnost předpokládá, že vyřeší strukturální potíže, které vedly k jejím potřebám likvidity, tím, že jí bude od ledna 2012 povoleno účtovat si předplatné. Nedostatečná ziskovost veřejnoprávního kanálu je zapříčiněna jeho závislostí na jednom zdroji příjmů v podobě příjmů za vysílání reklamy, které jsou cyklické a citlivé na hospodářský kontext. Dokládají to také reakce bank, které odmítly poskytnout financování kvůli svým obavám ohledně trendů na reklamním trhu a pochybnostem o schopnosti TV2 vytvářet zisk. Nový obchodní model zajistí TV2 stabilnější základ příjmů tím, že si společnost bude účtovat předplatné za sledování svého hlavního kanálu. TV2 odhaduje, že dodatečný příjem z poplatků hrazených konečným uživatelem dosáhne v roce 2012 částky [...] milionů DKK. Na rok 2012 také předvídá pro skupinu [...]. Komise zaznamenává, že kromě [...]druhý zdroj příjmů v podobě poplatků hrazených konečným uživatelem zajistí, že společnost bude méně zranitelná z hlediska poklesů v rámci cyklických činností. Komise zaznamenává, že opatření na dosažení obratu k lepšímu pocházejí z plánu restrukturalizace jako takového a ne z vnějších faktorů. |
| --- | --- |

(154)

Společnost předpokládá, že vyřeší strukturální potíže, které vedly k jejím potřebám likvidity, tím, že jí bude od ledna 2012 povoleno účtovat si předplatné. Nedostatečná ziskovost veřejnoprávního kanálu je zapříčiněna jeho závislostí na jednom zdroji příjmů v podobě příjmů za vysílání reklamy, které jsou cyklické a citlivé na hospodářský kontext. Dokládají to také reakce bank, které odmítly poskytnout financování kvůli svým obavám ohledně trendů na reklamním trhu a pochybnostem o schopnosti TV2 vytvářet zisk. Nový obchodní model zajistí TV2 stabilnější základ příjmů tím, že si společnost bude účtovat předplatné za sledování svého hlavního kanálu. TV2 odhaduje, že dodatečný příjem z poplatků hrazených konečným uživatelem dosáhne v roce 2012 částky [...] milionů DKK. Na rok 2012 také předvídá pro skupinu [...]. Komise zaznamenává, že kromě [...]druhý zdroj příjmů v podobě poplatků hrazených konečným uživatelem zajistí, že společnost bude méně zranitelná z hlediska poklesů v rámci cyklických činností. Komise zaznamenává, že opatření na dosažení obratu k lepšímu pocházejí z plánu restrukturalizace jako takového a ne z vnějších faktorů.

| (155) | Původně oznámená doba trvání plánu restrukturalizace do 31. prosince 2012 překlenuje téměř čtyřleté období. Tak dlouhé období bylo zvoleno proto, že dánská vláda byla přesvědčena, že po zavedení nového obchodního modelu a prvních praktických zkušenostech s ním budou banky opět ochotny půjčovat TV2 finanční prostředky, tj. období bylo zvoleno dostatečně dlouhé, aby bylo možno tuto zkušenost získat. Ovšem vzhledem ke skutečnosti, že přijetím tohoto rozhodnutí bude veškerá podpora zrušena (viz výše), se dánská vláda nyní domnívá, že by se zrušením všech opatření podpory mělo být ukončeno také období restrukturalizace. |
| --- | --- |

(155)

Původně oznámená doba trvání plánu restrukturalizace do 31. prosince 2012 překlenuje téměř čtyřleté období. Tak dlouhé období bylo zvoleno proto, že dánská vláda byla přesvědčena, že po zavedení nového obchodního modelu a prvních praktických zkušenostech s ním budou banky opět ochotny půjčovat TV2 finanční prostředky, tj. období bylo zvoleno dostatečně dlouhé, aby bylo možno tuto zkušenost získat. Ovšem vzhledem ke skutečnosti, že přijetím tohoto rozhodnutí bude veškerá podpora zrušena (viz výše), se dánská vláda nyní domnívá, že by se zrušením všech opatření podpory mělo být ukončeno také období restrukturalizace.

| (156) | Komise zastává jiný názor. Podle pokynů má restrukturalizace vyústit v návrat společnosti k dlouhodobé životaschopnosti. Komise se domnívá, že období restrukturalizace trvá až do okamžiku, dokud společnost neprovede všechna restrukturalizační opatření, jež takovou dlouhodobou životaschopnost zajišťují. I když všechna opatření státní podpory budou přijetím tohoto rozhodnutí okamžitě ukončena, nebude v tomto okamžiku zajištěna obnova dlouhodobé životaschopnosti TV2, protože jí stále chybí udržitelný obchodní model. Takový obchodní model vznikne pouze zavedením poplatků hrazených konečným uživatelem. Zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem je také hlavním restrukturalizačním opatřením, které je přímo zaměřeno na řešení nejvážnější příčiny finančních potíží TV2. Komise proto dochází k závěru, že období restrukturalizace dospěje ke svému konci dne 31. prosince 2012 nebo v okamžiku, kdy TV2 bude mít možnost účtovat si předplatné od konečného uživatele, pokud k tomu dojde před 31. prosincem 2012. V současné době se zdá, že TV2 má právní nárok účtovat si uživatelské poplatky, pouze pokud dojde ke změně její licence (současný dánský zákon o rozhlasovém a televizním vysílání sice již umožňuje, aby si TV2 účtovala poplatky hrazené konečným uživatelem, ale její současná licence to nepovoluje). |
| --- | --- |

(156)

Komise zastává jiný názor. Podle pokynů má restrukturalizace vyústit v návrat společnosti k dlouhodobé životaschopnosti. Komise se domnívá, že období restrukturalizace trvá až do okamžiku, dokud společnost neprovede všechna restrukturalizační opatření, jež takovou dlouhodobou životaschopnost zajišťují. I když všechna opatření státní podpory budou přijetím tohoto rozhodnutí okamžitě ukončena, nebude v tomto okamžiku zajištěna obnova dlouhodobé životaschopnosti TV2, protože jí stále chybí udržitelný obchodní model. Takový obchodní model vznikne pouze zavedením poplatků hrazených konečným uživatelem. Zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem je také hlavním restrukturalizačním opatřením, které je přímo zaměřeno na řešení nejvážnější příčiny finančních potíží TV2. Komise proto dochází k závěru, že období restrukturalizace dospěje ke svému konci dne 31. prosince 2012 nebo v okamžiku, kdy TV2 bude mít možnost účtovat si předplatné od konečného uživatele, pokud k tomu dojde před 31. prosincem 2012. V současné době se zdá, že TV2 má právní nárok účtovat si uživatelské poplatky, pouze pokud dojde ke změně její licence (současný dánský zákon o rozhlasovém a televizním vysílání sice již umožňuje, aby si TV2 účtovala poplatky hrazené konečným uživatelem, ale její současná licence to nepovoluje).

4.4   Zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže

| (157) | Podle bodu č. 38 pokynů je za účelem co nejvíce omezit nepříznivý dopad podpory na podmínky obchodování, aby sledované přínosy převážily zápory, nutno přijmout kompenzační opatření. Tato opatření mohou zahrnovat prodej aktiv, snížení kapacity nebo omezení přítomnosti na trhu. Podle bodu č. 40 pokynů musí být opatření úměrná rušivým účinkům podpory a relativnímu významu daného podniky na trzích, na kterých působí. |
| --- | --- |

(157)

Podle bodu č. 38 pokynů je za účelem co nejvíce omezit nepříznivý dopad podpory na podmínky obchodování, aby sledované přínosy převážily zápory, nutno přijmout kompenzační opatření. Tato opatření mohou zahrnovat prodej aktiv, snížení kapacity nebo omezení přítomnosti na trhu. Podle bodu č. 40 pokynů musí být opatření úměrná rušivým účinkům podpory a relativnímu významu daného podniky na trzích, na kterých působí.

| (158) | Závazek nezahajovat vysílání žádných nových kanálů (tj. omezit přítomnost na trhu) lze v zásadě považovat za kompenzační opatření, protože vyřazuje TV2 ze soutěže o získání nových zákazníků, a je tak pro její konkurenty výhodný. Zahájení vysílání nových komerčních kanálů by bylo pro TV2 prospěšné, protože by kanály byly financovány ze stálého zdroje příjmů založeného na necyklickém předplatném a protože by skupině poskytovaly nutný příjem, který by částečně vyrovnával záporné výsledky vykazované veřejnoprávním kanálem. Podle analýzy trhu přiložené k plánu restrukturalizace trh placené televize roste (98). Konkurenti TV2 ale tvrdí, že TV2 možnost otevírat nové komerční kanály v žádném případě neměla, protože trh byl nasycen. |
| --- | --- |

(158)

Závazek nezahajovat vysílání žádných nových kanálů (tj. omezit přítomnost na trhu) lze v zásadě považovat za kompenzační opatření, protože vyřazuje TV2 ze soutěže o získání nových zákazníků, a je tak pro její konkurenty výhodný. Zahájení vysílání nových komerčních kanálů by bylo pro TV2 prospěšné, protože by kanály byly financovány ze stálého zdroje příjmů založeného na necyklickém předplatném a protože by skupině poskytovaly nutný příjem, který by částečně vyrovnával záporné výsledky vykazované veřejnoprávním kanálem. Podle analýzy trhu přiložené k plánu restrukturalizace trh placené televize roste (98). Konkurenti TV2 ale tvrdí, že TV2 možnost otevírat nové komerční kanály v žádném případě neměla, protože trh byl nasycen.

| (159) | V tomto ohledu Komise poznamenává, že sami konkurenti TV2 zahájili v roce 2009 vysílání nových kanálů (SBS zahájila vysílání kanálu 6erene, Canal Digital zahájí vysílání sportovního kanálu, Viasat zahájila vysílání nového kanálu dne 23. března 2009 a skupina TV4 zahájila vysílání kanálu Canal 9 v červenci 2009). |
| --- | --- |

(159)

V tomto ohledu Komise poznamenává, že sami konkurenti TV2 zahájili v roce 2009 vysílání nových kanálů (SBS zahájila vysílání kanálu 6erene, Canal Digital zahájí vysílání sportovního kanálu, Viasat zahájila vysílání nového kanálu dne 23. března 2009 a skupina TV4 zahájila vysílání kanálu Canal 9 v červenci 2009).

| (160) | Dánsko také potvrdilo, že kvůli restrukturalizaci nebude TV2 povoleno zahájit vysílání rozhlasových stanic (99). Tento závazek je velmi důležitý v tom smyslu, že se připravuje veřejná soutěž na udělení licence na provozování nové rozhlasové stanice FM 4. Dánsko původně vyjádřilo zájem na tom, aby se této veřejné soutěže TV2 mohla zúčastnit, ale později potvrdilo, že k této nabídce nedojde vzhledem k probíhajícímu šetření Komise ve věci plánu restrukturalizace, a to bez ohledu na skutečnost, že v této záležitosti již byly připraveny plány. Jinými slovy, na rozdíl od toho, co tvrdí konkurenti, prokázal závazek nezahajovat vysílání nových kanálů, že má skutečný význam, a představuje pro společnost oběť. Komise soudí, že tento závazek je důležitý s ohledem na bod č. 46 pokynů, podle nějž nesmí být podpora použita na financování nových investic, které nejsou nezbytně nutné pro obnovení životaschopnosti podniku |
| --- | --- |

(160)

Dánsko také potvrdilo, že kvůli restrukturalizaci nebude TV2 povoleno zahájit vysílání rozhlasových stanic (99). Tento závazek je velmi důležitý v tom smyslu, že se připravuje veřejná soutěž na udělení licence na provozování nové rozhlasové stanice FM 4. Dánsko původně vyjádřilo zájem na tom, aby se této veřejné soutěže TV2 mohla zúčastnit, ale později potvrdilo, že k této nabídce nedojde vzhledem k probíhajícímu šetření Komise ve věci plánu restrukturalizace, a to bez ohledu na skutečnost, že v této záležitosti již byly připraveny plány. Jinými slovy, na rozdíl od toho, co tvrdí konkurenti, prokázal závazek nezahajovat vysílání nových kanálů, že má skutečný význam, a představuje pro společnost oběť. Komise soudí, že tento závazek je důležitý s ohledem na bod č. 46 pokynů, podle nějž nesmí být podpora použita na financování nových investic, které nejsou nezbytně nutné pro obnovení životaschopnosti podniku

| (161) | Komise také soudí, že navrhovaná kompenzační opatření jsou přiměřená rušivým důsledkům opatření podpory. Je nutno zdůraznit, že tato opatření budou ukončena v den přijetí tohoto rozhodnutí. V tomto ohledu by Komise chtěla upozornit, že žádné z oznámených restrukturalizačních opatření podpory nebylo nebo nebude prováděno. Jak je uvedeno ve 150. bodě odůvodnění a násl., přijetím tohoto rozhodnutí bude také zrušena facilita podpory na záchranu. Znamená to, že společnost nebude dostávat žádnou státní podporu. Stávající platby v rámci facility podpory na záchranu byly ovšem omezené (z dostupné částky ve výši 1 miliardy DKK bylo vyčerpáno 223 milionů DKK). Většina podpory byla ve skutečnosti čerpána jako podpora na záchranu (z částky 223 milionů DKK bylo 208 milionů DKK čerpáno do konce roku 2008, tj. během šestiměsíčního záchranného období) a všechny finanční prostředky skutečně čerpané z úvěrové facility byly již státu splaceny. Také částka skutečně čerpaná z úvěrové facility, tj. 223 milionů DKK, není vzhledem k obratu TV2 v roce 2008 ([...] %) nepřiměřená. Vzhledem k uvedenému nepovažuje Komise za nutné žádat od Dánska a příjemce podpory další kompenzační opatření. Z tohoto důvodu nevidí Komise žádnou potřebu dalších kompenzačních opatření, jak navrhují konkurenti. |
| --- | --- |

(161)

Komise také soudí, že navrhovaná kompenzační opatření jsou přiměřená rušivým důsledkům opatření podpory. Je nutno zdůraznit, že tato opatření budou ukončena v den přijetí tohoto rozhodnutí. V tomto ohledu by Komise chtěla upozornit, že žádné z oznámených restrukturalizačních opatření podpory nebylo nebo nebude prováděno. Jak je uvedeno ve 150. bodě odůvodnění a násl., přijetím tohoto rozhodnutí bude také zrušena facilita podpory na záchranu. Znamená to, že společnost nebude dostávat žádnou státní podporu. Stávající platby v rámci facility podpory na záchranu byly ovšem omezené (z dostupné částky ve výši 1 miliardy DKK bylo vyčerpáno 223 milionů DKK). Většina podpory byla ve skutečnosti čerpána jako podpora na záchranu (z částky 223 milionů DKK bylo 208 milionů DKK čerpáno do konce roku 2008, tj. během šestiměsíčního záchranného období) a všechny finanční prostředky skutečně čerpané z úvěrové facility byly již státu splaceny. Také částka skutečně čerpaná z úvěrové facility, tj. 223 milionů DKK, není vzhledem k obratu TV2 v roce 2008 ([...] %) nepřiměřená. Vzhledem k uvedenému nepovažuje Komise za nutné žádat od Dánska a příjemce podpory další kompenzační opatření. Z tohoto důvodu nevidí Komise žádnou potřebu dalších kompenzačních opatření, jak navrhují konkurenti.

| (162) | Komise ale nesouhlasí s návrhem Dánska, že by tento závazek měl skončit, jakmile všechna opatření podpory dospějí ke svému konci (100). Zaprvé, Dánsko samo stanovilo delší období restrukturalizace, a to do 31. prosince 2012. Zadruhé, v pokynech není nikde uvedeno, že doba trvání kompenzačního opatření musí být stejná jako doba trvání probíhajících opatření podpory. Zatřetí, plán restrukturalizace je postaven na výchozím předpokladu, že společnost bude mít přístup k vnějšímu financování až tehdy, až budou v roce 2012 zavedeny poplatky hrazené konečným uživatelem, a až tehdy bude obnovena její dlouhodobá životaschopnost. Samo Dánsko tvrdilo, že opatření podpory, včetně facility v rámci podpory na záchranu, která je stále prováděna, budou nutná k řešení nedostatku likvidity až do doby, kdy bude pro veřejnoprávní kanál zaveden stabilnější obchodní model. Funkce facility v rámci podpory na záchranu tak spočívala v udržování společnosti nad vodou až do začátku uplatňování nového obchodního modelu. Na tomto základě Komise neshledává, že by závazek kompenzačního opatření měl skončit s ukončením podpory nebo přijetím tohoto rozhodnutí. Komise považuje ale za uskutečnitelné, aby povinnost nezahajovat vysílání nových kanálů skončila dříve, než skončí období plánu restrukturalizace (tj. 31. prosince 2012), a to konkrétně v okamžiku, kdy budou zavedeny poplatky hrazené konečným uživatelem (změnou licence) a TV2 bude oprávněna si je účtovat. |
| --- | --- |

(162)

Komise ale nesouhlasí s návrhem Dánska, že by tento závazek měl skončit, jakmile všechna opatření podpory dospějí ke svému konci (100). Zaprvé, Dánsko samo stanovilo delší období restrukturalizace, a to do 31. prosince 2012. Zadruhé, v pokynech není nikde uvedeno, že doba trvání kompenzačního opatření musí být stejná jako doba trvání probíhajících opatření podpory. Zatřetí, plán restrukturalizace je postaven na výchozím předpokladu, že společnost bude mít přístup k vnějšímu financování až tehdy, až budou v roce 2012 zavedeny poplatky hrazené konečným uživatelem, a až tehdy bude obnovena její dlouhodobá životaschopnost. Samo Dánsko tvrdilo, že opatření podpory, včetně facility v rámci podpory na záchranu, která je stále prováděna, budou nutná k řešení nedostatku likvidity až do doby, kdy bude pro veřejnoprávní kanál zaveden stabilnější obchodní model. Funkce facility v rámci podpory na záchranu tak spočívala v udržování společnosti nad vodou až do začátku uplatňování nového obchodního modelu. Na tomto základě Komise neshledává, že by závazek kompenzačního opatření měl skončit s ukončením podpory nebo přijetím tohoto rozhodnutí. Komise považuje ale za uskutečnitelné, aby povinnost nezahajovat vysílání nových kanálů skončila dříve, než skončí období plánu restrukturalizace (tj. 31. prosince 2012), a to konkrétně v okamžiku, kdy budou zavedeny poplatky hrazené konečným uživatelem (změnou licence) a TV2 bude oprávněna si je účtovat.

4.5   Podpora omezená na minimum

| (163) | Podle bodu č. 43 pokynů musí být výše a míra podpory omezena na úplné minimum restrukturalizačních nákladů nutných k provedení restrukturalizace. Smyslem tohoto ustanovení je, aby společnost neměla na konci restrukturalizace nadbytek prostředků, který by mohla použít pro agresivní chování na trhu. Od příjemců podpory se očekává, že k plánu restrukturalizace přispějí významným dílem z vlastních zdrojů, včetně prodeje aktiv, která nejsou nezbytně nutná pro přežití podniky. Takové přispění musí být skutečné a nesmí zahrnovat očekávané budoucí výnosy, jako je peněžní tok. Musí být co nejvyšší a v případě velkých podniků musí dosáhnout nejméně 50 %. Komise považuje TV2 za velký podnik ve smyslu pokynů. |
| --- | --- |

(163)

Podle bodu č. 43 pokynů musí být výše a míra podpory omezena na úplné minimum restrukturalizačních nákladů nutných k provedení restrukturalizace. Smyslem tohoto ustanovení je, aby společnost neměla na konci restrukturalizace nadbytek prostředků, který by mohla použít pro agresivní chování na trhu. Od příjemců podpory se očekává, že k plánu restrukturalizace přispějí významným dílem z vlastních zdrojů, včetně prodeje aktiv, která nejsou nezbytně nutná pro přežití podniky. Takové přispění musí být skutečné a nesmí zahrnovat očekávané budoucí výnosy, jako je peněžní tok. Musí být co nejvyšší a v případě velkých podniků musí dosáhnout nejméně 50 %. Komise považuje TV2 za velký podnik ve smyslu pokynů.

| (164) | Komise nesdílí názor dánské vlády, že jakékoliv náklady, a zejména opatření na úsporu nákladů, představují automaticky restrukturalizační opatření. Společnost může mít při šetření nákladů výdaje. Úspory nákladů v podobě popsané Dánskem v tomto konkrétním případě nepředstavují samy o sobě restrukturalizační náklady. Dánsko předložilo seznam „klasických“ restrukturalizačních nákladů ve výši [...] milionů DKK, které zahrnují náklady spojené s transakcí při prodeji přenosové sítě ([...] milionů DKK), náklady spojené s přechodem na nový obchodní model ([...] až [...] milionů DKK), náklady na ukončení zaměstnaneckých smluv, právní výlohy a náklady na poradenství ([...] milionů DKK). Komise uznává tyto náklady za restrukturalizační. |
| --- | --- |

(164)

Komise nesdílí názor dánské vlády, že jakékoliv náklady, a zejména opatření na úsporu nákladů, představují automaticky restrukturalizační opatření. Společnost může mít při šetření nákladů výdaje. Úspory nákladů v podobě popsané Dánskem v tomto konkrétním případě nepředstavují samy o sobě restrukturalizační náklady. Dánsko předložilo seznam „klasických“ restrukturalizačních nákladů ve výši [...] milionů DKK, které zahrnují náklady spojené s transakcí při prodeji přenosové sítě ([...] milionů DKK), náklady spojené s přechodem na nový obchodní model ([...] až [...] milionů DKK), náklady na ukončení zaměstnaneckých smluv, právní výlohy a náklady na poradenství ([...] milionů DKK). Komise uznává tyto náklady za restrukturalizační.

| (165) | Podle ustálené praxe Komise zahrnují restrukturalizační náklady všechny mimořádné výdaje vzniklé kvůli návratu podniku k životaschopnosti, ale ne běžné provozní náklady vzniklé během období restrukturalizace. Tento konkrétní případ se týká potíží s likviditou, kterou společnost potřebuje k překlenutí přechodného období do zavedení nového, udržitelného obchodního modelu. Jak bylo zdůrazněno výše, TV2 byla ve skutečné finanční nouzi, protože neměla přístup k vnějšímu financování. V tomto zvláštním případě, který se týká čistě finančního restrukturování do doby, než společnost přejde na stabilnější podnikatelský plán, může Komise uznat také tuto potřebu financování za restrukturalizační náklad. Nutný dočasný prvek pro vyrovnávání finančního nedostatku poskytla úvěrová facilita v rámci rozhodnutí o podpoře na záchranu (1 miliarda DKK). Tato facilita byla ale jen přechodná a TV2 k ní měla přístup, pouze pokud prokázala finanční potřebu potvrzenou vnějším auditorem. TV2 nakonec z úvěrové facility příliš nečerpala (jen [...] % z celkové dostupné částky). Většina použitého úvěru ([...] milionů DKK) byla kromě toho čerpána během období, na něž se vztahuje rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu, tj. během šestiměsíčního záchranného období před předložením plánu restrukturalizace. |
| --- | --- |

(165)

Podle ustálené praxe Komise zahrnují restrukturalizační náklady všechny mimořádné výdaje vzniklé kvůli návratu podniku k životaschopnosti, ale ne běžné provozní náklady vzniklé během období restrukturalizace. Tento konkrétní případ se týká potíží s likviditou, kterou společnost potřebuje k překlenutí přechodného období do zavedení nového, udržitelného obchodního modelu. Jak bylo zdůrazněno výše, TV2 byla ve skutečné finanční nouzi, protože neměla přístup k vnějšímu financování. V tomto zvláštním případě, který se týká čistě finančního restrukturování do doby, než společnost přejde na stabilnější podnikatelský plán, může Komise uznat také tuto potřebu financování za restrukturalizační náklad. Nutný dočasný prvek pro vyrovnávání finančního nedostatku poskytla úvěrová facilita v rámci rozhodnutí o podpoře na záchranu (1 miliarda DKK). Tato facilita byla ale jen přechodná a TV2 k ní měla přístup, pouze pokud prokázala finanční potřebu potvrzenou vnějším auditorem. TV2 nakonec z úvěrové facility příliš nečerpala (jen [...] % z celkové dostupné částky). Většina použitého úvěru ([...] milionů DKK) byla kromě toho čerpána během období, na něž se vztahuje rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu, tj. během šestiměsíčního záchranného období před předložením plánu restrukturalizace.

| (166) | TV2 přispěla k výše uvedeným restrukturalizačním nákladům prodejem aktiv v podobě prodeje přenosové sítě za částku 640 milionů DKK a vnějším financováním v podobě zastavení svých nemovitostí v Odense za částku 80 milionů DKK. Přispění ve výši 720 milionů DKK značně přesahuje prahovou hodnotu 50 %, jež platí pro velké podniky. Jak je uvedeno výše, TV2 použila výnos z prodeje sítě na snížení svého zadlužení. Takto vynaložené finanční prostředky nelze použít k jiným účelům. Z výše uvedeného je zřejmé, že všechna opatření podpory budou ukončena v den přijetí tohoto rozhodnutí a nebudou zavedena žádná nová opatření podpory kromě těch, která byla oznámena v rámci plánu restrukturalizace (viz 150. bod odůvodnění tohoto rozhodnutí). Neexistuje proto žádné nebezpečí ve smyslu bodu č. 45 pokynů, že by společnosti zůstal jakýkoliv nadbytek prostředků z podpory, než co bylo nezbytně nutné. |
| --- | --- |

(166)

TV2 přispěla k výše uvedeným restrukturalizačním nákladům prodejem aktiv v podobě prodeje přenosové sítě za částku 640 milionů DKK a vnějším financováním v podobě zastavení svých nemovitostí v Odense za částku 80 milionů DKK. Přispění ve výši 720 milionů DKK značně přesahuje prahovou hodnotu 50 %, jež platí pro velké podniky. Jak je uvedeno výše, TV2 použila výnos z prodeje sítě na snížení svého zadlužení. Takto vynaložené finanční prostředky nelze použít k jiným účelům. Z výše uvedeného je zřejmé, že všechna opatření podpory budou ukončena v den přijetí tohoto rozhodnutí a nebudou zavedena žádná nová opatření podpory kromě těch, která byla oznámena v rámci plánu restrukturalizace (viz 150. bod odůvodnění tohoto rozhodnutí). Neexistuje proto žádné nebezpečí ve smyslu bodu č. 45 pokynů, že by společnosti zůstal jakýkoliv nadbytek prostředků z podpory, než co bylo nezbytně nutné.

4.6   Ostatní podmínky

| (167) | Podle bodu č. 46 pokynů může Komise ve snaze zajistit, že podpora nenaruší hospodářskou soutěž v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem, požadovat, aby členský stát sám přijal dodatečná opatření. |
| --- | --- |

(167)

Podle bodu č. 46 pokynů může Komise ve snaze zajistit, že podpora nenaruší hospodářskou soutěž v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem, požadovat, aby členský stát sám přijal dodatečná opatření.

| (168) | Komise bere na vědomí tvrzní předložená Dánskem během formálního vyšetřovacího řízení a záměr vyjádřený příjemcem podpory v podkladových dokumentech, že plán restrukturalizace má umožnit TV2 využívat obchodních příležitostí stejně jako její protějšky a účtovat si předplatné. Dánsko a TV2 dále zdůrazňují, že současná vysoká míra vlastního kapitálu TV2 s mírou solventnosti (a čistým úročeným dluhem), které jsou značně vyšší (nižší) než u konkurentů, jsou nutné pouze z důvodu nejistot spojených s neuzavřenými řízeními ve věcech státní podpory a obchodním modelem. Jak TV2, tak Dánsko vyjadřují všeobecnou vůli uvést kapitálovou strukturu zpět do souladu s protějšky TV2, jakmile budou ukončena vyšetřování ve věci státní podpory. |
| --- | --- |

(168)

Komise bere na vědomí tvrzní předložená Dánskem během formálního vyšetřovacího řízení a záměr vyjádřený příjemcem podpory v podkladových dokumentech, že plán restrukturalizace má umožnit TV2 využívat obchodních příležitostí stejně jako její protějšky a účtovat si předplatné. Dánsko a TV2 dále zdůrazňují, že současná vysoká míra vlastního kapitálu TV2 s mírou solventnosti (a čistým úročeným dluhem), které jsou značně vyšší (nižší) než u konkurentů, jsou nutné pouze z důvodu nejistot spojených s neuzavřenými řízeními ve věcech státní podpory a obchodním modelem. Jak TV2, tak Dánsko vyjadřují všeobecnou vůli uvést kapitálovou strukturu zpět do souladu s protějšky TV2, jakmile budou ukončena vyšetřování ve věci státní podpory.

| (169) | Komise ze své strany nevidí žádný důvod, aby TV2 měla kapitálovou strukturu odlišnou od kapitálové struktury svých protějšků, jakmile bude vyřešena otázka obchodního modelu a neuzavřených soudních řízení. Kapitálová struktura založená na (uměle) vysokém vlastním kapitálu je pro společnost výhodná, protože jí umožňuje získat financování za relativně nízkých úrokových sazeb. Ve stejné míře je důležité, aby TV2 uvedla svou kapitálovou strukturu zpět na úroveň, která zajistí, že nedochází k narušení hospodářské soutěže. Komise by si přála, aby se TV2 vrátila k běžné kapitálové struktuře spíše vyplacením dividend státu než agresivním zvětšením své rozvahy dluhovým financováním. |
| --- | --- |

(169)

Komise ze své strany nevidí žádný důvod, aby TV2 měla kapitálovou strukturu odlišnou od kapitálové struktury svých protějšků, jakmile bude vyřešena otázka obchodního modelu a neuzavřených soudních řízení. Kapitálová struktura založená na (uměle) vysokém vlastním kapitálu je pro společnost výhodná, protože jí umožňuje získat financování za relativně nízkých úrokových sazeb. Ve stejné míře je důležité, aby TV2 uvedla svou kapitálovou strukturu zpět na úroveň, která zajistí, že nedochází k narušení hospodářské soutěže. Komise by si přála, aby se TV2 vrátila k běžné kapitálové struktuře spíše vyplacením dividend státu než agresivním zvětšením své rozvahy dluhovým financováním.

4.7   Monitorování a výroční zpráva

| (170) | V souladu s body č. 49 a 50 pokynů se Dánsko zavázalo podat Komisi zprávu nejpozději do šesti měsíců po schválení podpory. |
| --- | --- |

(170)

V souladu s body č. 49 a 50 pokynů se Dánsko zavázalo podat Komisi zprávu nejpozději do šesti měsíců po schválení podpory.

4.8   Antitrustové záležitosti

| (171) | Komise bere na vědomí, že jeden z konkurentů TV2 podal žalobu za porušení antitrustových předpisů v souvislosti s plánovaným zavedením poplatků hrazených konečným uživatelem. Komise si je vědoma, že aspekty podpory porušující jiná zvláštní ustanovení Smlouvy než ustanovení o státní podpoře mohou být do té míry nerozlučně spjata s předmětem podpory, že je nemožné posuzovat je odděleně (101). Soudní dvůr zdůraznil, že povinnost zajistit důsledné uplatňování předpisů o státní podpoře spolu s ostatními ustanoveními Smlouvy je o to více nutná v případech, kdy tato ustanovení mají za cíl zajistit nerušenou hospodářskou soutěž. Soudní dvůr ve své judikatuře přesto uznává, že se u řízení v oblasti státní podpory a řízení v oblasti porušení antitrustových předpisů jedná o dvě na sobě nezávislá řízení, z nichž se každé řídí zvláštními předpisy. Soud prohlásil, že „při přijímání rozhodnutí o slučitelnosti státní podpory se společným trhem není Komise povinna vyčkat na výsledek souběžně probíhajícího řízení zahájeného podle nařízení č. [1], pokud dospěje k závěru založenému na hospodářské analýze situace a bez zjevného pochybení při posuzování skutečností, že příjemce podpory neporušil články [101 a 102 SFEU]“ (102). Komise tak nemusí vyčkat, až bude řízení ve věci porušení antitrustových předpisů formálně uzavřeno, aby přijala své rozhodnutí ve věci státní podpory. |
| --- | --- |

(171)

Komise bere na vědomí, že jeden z konkurentů TV2 podal žalobu za porušení antitrustových předpisů v souvislosti s plánovaným zavedením poplatků hrazených konečným uživatelem. Komise si je vědoma, že aspekty podpory porušující jiná zvláštní ustanovení Smlouvy než ustanovení o státní podpoře mohou být do té míry nerozlučně spjata s předmětem podpory, že je nemožné posuzovat je odděleně (101). Soudní dvůr zdůraznil, že povinnost zajistit důsledné uplatňování předpisů o státní podpoře spolu s ostatními ustanoveními Smlouvy je o to více nutná v případech, kdy tato ustanovení mají za cíl zajistit nerušenou hospodářskou soutěž. Soudní dvůr ve své judikatuře přesto uznává, že se u řízení v oblasti státní podpory a řízení v oblasti porušení antitrustových předpisů jedná o dvě na sobě nezávislá řízení, z nichž se každé řídí zvláštními předpisy. Soud prohlásil, že „při přijímání rozhodnutí o slučitelnosti státní podpory se společným trhem není Komise povinna vyčkat na výsledek souběžně probíhajícího řízení zahájeného podle nařízení č. [1], pokud dospěje k závěru založenému na hospodářské analýze situace a bez zjevného pochybení při posuzování skutečností, že příjemce podpory neporušil články [101 a 102 SFEU]“ (102). Komise tak nemusí vyčkat, až bude řízení ve věci porušení antitrustových předpisů formálně uzavřeno, aby přijala své rozhodnutí ve věci státní podpory.

| (172) | Komise by ráda zdůraznila, že v tomto konkrétním případě není důvodem podání žaloby za porušení antitrustových předpisů podpora jako taková (facilita podpory na záchranu) ale jiný prvek plánu restrukturalizace (poplatky hrazené konečným uživatelem). Poplatky hrazené konečným uživatelem budou zavedeny počátkem roku 2012 pomocí změny podmínek koncese TV2, tj. po zrušení facility podpory. Je nutno také zohlednit skutečnost, že k největšímu čerpání podpory došlo během záchranného období, bylo povoleno v rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu ze dne 4. srpna 2008 a celá podpora bude zrušena, jakmile toto rozhodnutí vstoupí v platnost. |
| --- | --- |

(172)

Komise by ráda zdůraznila, že v tomto konkrétním případě není důvodem podání žaloby za porušení antitrustových předpisů podpora jako taková (facilita podpory na záchranu) ale jiný prvek plánu restrukturalizace (poplatky hrazené konečným uživatelem). Poplatky hrazené konečným uživatelem budou zavedeny počátkem roku 2012 pomocí změny podmínek koncese TV2, tj. po zrušení facility podpory. Je nutno také zohlednit skutečnost, že k největšímu čerpání podpory došlo během záchranného období, bylo povoleno v rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu ze dne 4. srpna 2008 a celá podpora bude zrušena, jakmile toto rozhodnutí vstoupí v platnost.

| (173) | Pokud je nutno chápat žalobu za porušení antitrustových předpisů a připomínky třetí strany v tomto řízení také jako stížnost na skutečnost, že se TV2 stane placeným televizním kanálem, stačí prohlásit, že pouhé zavedení uživatelských poplatků za sledování hlavního kanálu nemůže představovat porušení antitrustových právních předpisů. Když se hlavní kanál TV2 stane placeným televizním kanálem, povede to ke vstupu tohoto kanálu na trh placené televize. Vstup hlavního kanálu TV2 bude mít s největší pravděpodobností dopad pouze na konkurenty působící na tomto trhu a povede to např. k tomu, že některé subjekty tento trh opustí (přestanou být v balíčcích placených televizních kanálů), nebo k tomu, že budou muset snížit své ceny. Tyto důsledky jsou ovšem běžnými důsledky, když na trh vstoupí životaschopný konkurent. Pouhá skutečnost, že jsou zavedeny uživatelské poplatky a že to zvýší konkurenci, proto nepředstavuje porušení článků 102 a 106 SFEU. |
| --- | --- |

(173)

Pokud je nutno chápat žalobu za porušení antitrustových předpisů a připomínky třetí strany v tomto řízení také jako stížnost na skutečnost, že se TV2 stane placeným televizním kanálem, stačí prohlásit, že pouhé zavedení uživatelských poplatků za sledování hlavního kanálu nemůže představovat porušení antitrustových právních předpisů. Když se hlavní kanál TV2 stane placeným televizním kanálem, povede to ke vstupu tohoto kanálu na trh placené televize. Vstup hlavního kanálu TV2 bude mít s největší pravděpodobností dopad pouze na konkurenty působící na tomto trhu a povede to např. k tomu, že některé subjekty tento trh opustí (přestanou být v balíčcích placených televizních kanálů), nebo k tomu, že budou muset snížit své ceny. Tyto důsledky jsou ovšem běžnými důsledky, když na trh vstoupí životaschopný konkurent. Pouhá skutečnost, že jsou zavedeny uživatelské poplatky a že to zvýší konkurenci, proto nepředstavuje porušení článků 102 a 106 SFEU.

| (174) | Stěžovatel a někteří další konkurenti v připomínkách třetích stran tvrdí, že plánované zavedení tzv. „výlučné karty TV2“ bude mít údajně protisoutěžní důsledky a také zvýhodní distributora Boxer. Model „výlučné karty TV2“ v krátkosti znamená, že zákazníci budou moci přijímat TV2 bezplatně, pokud si nezakoupili jiné služby placené televize. Podle stěžovatele bude tak mít výlučná karta TV2 údajně odrazující vliv na zákazníky, kteří plánují zakoupit placené televizní vysílání, a to na úkor konkurentů TV2. Jelikož Dánsko navrhovanou výlučnou kartu TV2 stáhlo, tvrzení, že tato karta poruší či neporuší antitrustové předpisy, ztrácejí zcela na významu, a nemohou proto mít vliv na přípustnost plánu restrukturalizace. |
| --- | --- |

(174)

Stěžovatel a někteří další konkurenti v připomínkách třetích stran tvrdí, že plánované zavedení tzv. „výlučné karty TV2“ bude mít údajně protisoutěžní důsledky a také zvýhodní distributora Boxer. Model „výlučné karty TV2“ v krátkosti znamená, že zákazníci budou moci přijímat TV2 bezplatně, pokud si nezakoupili jiné služby placené televize. Podle stěžovatele bude tak mít výlučná karta TV2 údajně odrazující vliv na zákazníky, kteří plánují zakoupit placené televizní vysílání, a to na úkor konkurentů TV2. Jelikož Dánsko navrhovanou výlučnou kartu TV2 stáhlo, tvrzení, že tato karta poruší či neporuší antitrustové předpisy, ztrácejí zcela na významu, a nemohou proto mít vliv na přípustnost plánu restrukturalizace.

| (175) | Pokud jde o obavy některých konkurentů, že by podpora jako taková mohla být využita k agresivnímu jednání na trhu, Komise by ráda zdůraznila, že neexistují žádné náznaky, že by státní podpora jako taková měla za následek porušení jiných ustanovení SFEU nebo že by vedla TV2 k tomu, aby se automaticky začala chovat protisoutěžně. |
| --- | --- |

(175)

Pokud jde o obavy některých konkurentů, že by podpora jako taková mohla být využita k agresivnímu jednání na trhu, Komise by ráda zdůraznila, že neexistují žádné náznaky, že by státní podpora jako taková měla za následek porušení jiných ustanovení SFEU nebo že by vedla TV2 k tomu, aby se automaticky začala chovat protisoutěžně.

| (176) | Komise soudí, že oznámený plán restrukturalizace je v souladu s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU ve spojení s pokyny Komise k záchraně a restrukturalizaci, a to za následujících podmínek. |
| --- | --- |

(176)

Komise soudí, že oznámený plán restrukturalizace je v souladu s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU ve spojení s pokyny Komise k záchraně a restrukturalizaci, a to za následujících podmínek.

| (177) | Jelikož se společnost po prodeji přenosové sítě nachází v lepším finančním stavu, Komise soudí, že nesmí být prováděno žádné opatření podpory z plánu restrukturalizace (půjčka a úvěrová facilita) a že stávající úvěrová facilita (povolená rozhodnutím Komise N 287/08 ze dne 4. srpna 2008) musí být zrušena s okamžitým účinkem ke dni přijetí tohoto rozhodnutí. Komise bere na vědomí, že původně oznámená záruka za prodej přenosové sítě není nadále relevantní vzhledem ke skutečnosti, že se prodej sítě uskutečnil bez ní. |
| --- | --- |

(177)

Jelikož se společnost po prodeji přenosové sítě nachází v lepším finančním stavu, Komise soudí, že nesmí být prováděno žádné opatření podpory z plánu restrukturalizace (půjčka a úvěrová facilita) a že stávající úvěrová facilita (povolená rozhodnutím Komise N 287/08 ze dne 4. srpna 2008) musí být zrušena s okamžitým účinkem ke dni přijetí tohoto rozhodnutí. Komise bere na vědomí, že původně oznámená záruka za prodej přenosové sítě není nadále relevantní vzhledem ke skutečnosti, že se prodej sítě uskutečnil bez ní.

| (178) | Komise bere dále na vědomí závazek Dánska, že se kompenzační opatření nezahajovat vysílání žádných nových kanálů týká jak televizních, tak rozhlasových kanálů. Toto opatření musí zůstat v platnosti až do 31. prosince 2012 nebo do zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem, pokud si příjemce podpory bude moci účtovat tyto poplatky před tímto dnem. Zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem je považováno za okamžik, kdy TV2 získá právní nárok podobnou odměnu požadovat. |
| --- | --- |

(178)

Komise bere dále na vědomí závazek Dánska, že se kompenzační opatření nezahajovat vysílání žádných nových kanálů týká jak televizních, tak rozhlasových kanálů. Toto opatření musí zůstat v platnosti až do 31. prosince 2012 nebo do zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem, pokud si příjemce podpory bude moci účtovat tyto poplatky před tímto dnem. Zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem je považováno za okamžik, kdy TV2 získá právní nárok podobnou odměnu požadovat.

| (179) | Komise bere na vědomí závazek Dánska pověřit nezávislého finančního odborníka, aby srovnal kapitálovou strukturu TV2 s kapitálovou strukturou jiných mediálních společností, a upravit tuto strukturu v případě, kdy by se výrazně lišilo od mediánu nebo průměru relevantní skupiny protějšků TV2. Pokud by existovaly zásadní důvody kapitál neupravovat, oznámí dánská vláda Komisi změnu plánu restrukturalizace, |
| --- | --- |

(179)

Komise bere na vědomí závazek Dánska pověřit nezávislého finančního odborníka, aby srovnal kapitálovou strukturu TV2 s kapitálovou strukturou jiných mediálních společností, a upravit tuto strukturu v případě, kdy by se výrazně lišilo od mediánu nebo průměru relevantní skupiny protějšků TV2. Pokud by existovaly zásadní důvody kapitál neupravovat, oznámí dánská vláda Komisi změnu plánu restrukturalizace,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Za předpokladu plného souladu s plánem restrukturalizace v podobě oznámené dne 4. února 2009 a při dodržení podmínek stanovených v článcích 2, 3 a 4 je facilita, kterou Dánsko poskytlo TV2 a kterou Komise povolila jako podporu na záchranu ve svém rozhodnutí ze dne 4. srpna 2008, slučitelná s vnitřním trhem.

Článek 2

Ke dni přijetí tohoto rozhodnutí musí být facilita podpory na záchranu, kterou Dánsko poskytlo TV2 a kterou Komise povolila ve svém rozhodnutí ze dne 4. srpna 2008, zrušena. Nesmí být prováděno žádné z ostatních opatření podpory, která Dánsko oznámilo Komisi dne 4. února 2009.

Článek 3

Kompenzační opatření navržené Dánskem, které zakazuje TV2 zahájit vysílání nových televizních nebo rozhlasových kanálů, musí zůstat v platnosti až do oznámeného konce restrukturalizačního období dne 31. prosince 2012. Pokud však bude TV2 povoleno vybírat poplatky za předplatné (poplatky hrazené konečným uživatelem) před tímto dnem, povinnost nezahajovat vysílání nových rozhlasových a televizních kanálů přestává k tomuto dni platit.

Článek 4

Dánská vláda pověří na konci roku 2012 nebo počátkem roku 2013 nezávislého finančního odborníka, aby provedl analýzu kapitálové struktury TV2 ve srovnání s kapitálovou strukturou jiných relevantních mediálních společností. Pokud se kapitálová struktura TV2 bude výrazně lišit od mediánu nebo průměru příslušné skupiny protějšků TV2, upraví dánská vláda kapitálovou strukturu během zasedání valné hromady v dubnu 2013 tak, aby případnou odchylku napravila.

Článek 5

Do dvou měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí informuje Dánsko Komisi o opatřeních přijatých k dosažení souladu s tímto rozhodnutím.

Článek 6

Toto rozhodnutí je určeno Dánskému království.

V Bruselu dne 20. dubna 2011.

za Komisi

Joaquín ALMUNIA

místopředseda

---

(1)  S účinností od 1. prosince 2009 se z článků 87 a 88 Smlouvy o ES staly články 107 a 108 Smlouvy o fungování EU. Oba soubory ustanovení jsou ve své podstatě identické. Pro účely tohoto rozhodnutí je v případě potřeby nutné odkazy na články 107 a 108 Smlouvy o fungování EU považovat za odkazy na články 87 a 88 Smlouvy o ES.

1

(2)  Úř. věst. C 207, 2.9.2009, s. 2.

2

(3)  Úř. věst. C 9, 14.1.2009, s. 2.

3

(4)  Úř. věst. C 244, 1.10.2004, s. 2.

4

(5)  Viz poznámka pod čarou 2.

5

(6)  Věc T-114/09 Viasat Broadcasting UK Ltd v. Komise Evropských společenství.

6

Viasat Broadcasting UK Ltd

Komise Evropských společenství

(7)  Tento podnět se ve velké míře zabývá otázkou, zda se u TV2 jedná o podnik v obtížích, a ve značně menší míře otázkou, zda tato společnost použila podporu k účelům narušujícím hospodářskou soutěž.

7

(8)  Usnesení předsedy pátého senátu Tribunálu ze dne 17. května 2010 ve věci T-114/09.

8

(9)  Rozhodnutí Komise 2005/217/ES ze dne 19. května 2004 o opatřeních učiněných Dánskem ve prospěch TV2/Danmark.

9

(10)  Věc T-309/04, TV2 Danmark v. Komise, Sb. rozh. 2008, II-2935, odstavec 101 a násl.

10

TV2 Danmark

Komise

násl.

(11)  Důvěrné údaje jsou v textu rozhodnutí uvedeny jako [...].

11

(12)  Dopis TV2 ze dne 2. října 2009.

12

(13)  Povolení ze dne 17. prosince 2009 předložené jako příloha 1 podání Dánska ze dne 9. září 2009.

13

(14)  Zákon č. 477 ze dne 6. května 2010.

14

(15)  Podle dohody o médiích na období 2007–2010 dosáhly roční příjmy z koncesionářských poplatků v roce 2010 částky 428,4 milionu DKK.

15

(16)  Dopis Dánska ze dne 29. ledna 2010, s. 13 a násl., a příloha 8 k tomuto dopisu.

16

(17)  Viz strana 2 přílohy 5 oznámení Dánska a strana 7 dopisu Dánska ze dne 3. února 2011. SMATV znamená „Satellite Master Antenna Television“ (televize vysílaná přes hlavní satelitní anténu) a označuje systém, který používá více satelitních a vysílacích signálů k tomu, aby vytvořil jeden integrovaný kabelový signál pro jeho šíření do kabelové sítě.

17

(18)  „Informační memorandum o projektu MUX“ předložené Dánskem, s. 32.

18

(19)  U kabelové televize distributoři také neplatí TV2 předplatné na televizní kanál (viz příloha 5 dánského oznámení, s. 3). Podle tohoto dokumentu si distributoři pouze účtují náklady na vysílání a poplatky vlastníkům autorských práv.

19

(20)  Dopis Dánska ze dne 9. září 2009, s. 10–11.

20

(21)  Dopis Viasat ze dne 2. října 2009, bod 114.

21

(22)  Vyhláška č. 740 ze dne 21. srpna 2001 o účetním rozlišování mezi činností Danmarks Radio a TV2 v oblasti veřejných služeb a mezi jejich jinou činností, určená k provádění směrnice Komise 2000/52/ES (Úř. věst. L 193, 29.7.2000, s. 75).

22

(23)  Rozhodnutí Komise 2005/217/ES (Úř. věst. L 85, 23.3.2006, s. 1) a věc N 313/2004 (Úř. věst. C 172, 12.7.2005, s. 3).

23

(24)  Věc T-309/04 ze dne 22. října 2008, odstavec 101 a násl.

24

(25)  Věc T-12/05, usnesení Soudu prvního stupně ze dne 24. září 2009.

25

(26)  Rozhodnutí o podpoře na záchranu, body 7, 8, 10 a 39.

26

(27)  Viz body 10 až 15 rozhodnutí Komise ze dne 2. července 2009, které vycházejí z přílohy 3 původního oznámení.

27

(28)  Příloha 2 dopisu Dánska ze dne 29. ledna 2010, ve které je uvedena aktualizovaná analýza společnosti PriceWaterhouse Coopers ze dne 21. ledna 2010. Původně odhadované číselné údaje za rok 2009 jsou zde aktualizovány na základě skutečných výsledků předložených TV2 jako příloha k dopisu Dánska ze dne 9. července 2010.

28

(29)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 2. července 2009, bod 11, kde jsou uvedeny číselné údaje o příspěvku různých činností TV2 a ztrátách veřejnoprávního kanálu od roku 2008 ([...] milionů DKK) do roku 2013 ([...] DKK).

29

(30)  Příloha 1 k podání Dánska ze dne 29. ledna 2010 a podání TV2 s názvem „Stav finanční situace a likvidity TV2“, s. 1.

30

(31)  Připomínky TV2 ze dne 25. srpna 2009 předložené Evropské komisi.

31

(32)  Připomínky TV2 ze dne 25. srpna 2009 předložené Evropské komisi.

32

(33)  Dopis Dánska ze dne 9. září 2009, příloha 2 – aktualizovaná zpráva společnosti PriceWaterhouse Coopers.

33

(34)  Dopis společnosti Viasat ze dne 26. května 2010, s. 2, s odkazem v poznámce pod čarou na DRRB. Hodnota reklamního trhu dosáhla v roce 2009 výše 1,903 miliardy DKK ve srovnání s 2,341 miliardy DKK v roce 2008. Viz také aktualizovaná zpráva společnosti PriceWaterhouse Coopers a dopis Dánska ze dne 9. září 2009, příloha 2.

34

(35)  Připomínky TV2 ze dne 25. srpna 2009 předložené Evropské komisi (s. 20), příloha 1 k podání Dánska ze dne 29. ledna 2010 a dokument s názvem „Stav finanční situace a likvidity TV2“, bod č. 5, předložený TV2.

35

(36)  Uvedené bylo písemně potvrzeno [...] v dopise ze dne 24. dubna 2009.

36

(37)  Dopis Dánska ze dne 29. ledna 2010, příloha 1 „Stav finanční situace a likvidity TV2“, bod č. 4.

37

(38)  Dopis Dánska ze dne 29. ledna 2010, příloha 1, podání TV2 s názvem „Stav finanční situace a likvidity TV2“, bod č. 4.

38

(39)  Prodány nebudou podíly TV2 ve společnosti Digi-TV, ale pouze přímé účasti a podíly ve společnostech Fordelingsnet a 4M. Viz informační memorandum Dánska s názvem „Projekt MUX“.

39

(40)  Tato snížení nákladů zahrnují zrušení investice do nového kanálu v roce 2009/2010. Viz dopis Dánska ze dne 20. května 2009.

40

(41)  Dále také nazývané „předplatné“ nebo v některých případech „krátkodobý uživatelský poplatek“.

41

(42)  Dopis Dánska ze dne 11. března 2011, příloha s novou mediální dohodou. Dánské orgány uvádějí, že TV2 zvažuje nižší předplatné než 25 DKK, jak se původně plánovalo. TV2 uvádí měsíční poplatek v rozmezí 10 až 12 DKK.

42

(43)  Dopis Dánska ze dne 17. března 2011. Založeno na odhadovaném měsíčním poplatku ve výši 12 DKK.

43

(44)  Oznámení Dánska ze dne 4. února 2009, s. 6.

44

(45)  Rozhodnutí Komise ze dne 2. července 2009, bod 20.

45

(46)  Dopis Dánska ze dne 3. února 2011, s. 2.

46

(47)  Dánsko tak shledává, že se u všech nákladů uvedených v dopise Komise ze dne 14. ledna 2010 jedná o restrukturalizační náklady, tj. o částku [...] milionů DKK a o dodatečné náklady spojené s hypotékou. Tabulka uvedená v dopise Komise opravila několik položek z předchozího podání Dánska převzatých v rozhodnutí Komise ze dne 2. července 2009 o zahájení formálního vyšetřovacího řízení.

47

(48)  Dopis Dánska ze dne 3. února 2011, s. 6 a příloha 1, který byl později částečně změněn dopisem ze dne 17. března 2011 s ohledem na zavedení systému poplatků hrazených konečným uživatelem

48

(49)  Oznámení Dánska ze dne 4. února 2009, s. 8.

49

(50)  Dopis Dánska ze dne 29. ledna 2010, příloha 1 „Stav finanční situace a likvidity TV2“, konec bodu č. 3.

50

(51)  Dopis Dánska ze dne 15. října 2010 později pozměněný údaji předloženými dne 17. a 18. března 2011. Výhled na rok 2011 zohledňuje skutečnost, že se upustilo od systému „výlučné karty TV2“, což vedlo k menší míře penetrace domácností. Číselné údaje rovněž zohledňují nižší poplatky konečného uživatele, než se původně plánovalo, a to ve výši 10–12 DKK, a vyšší příjmy z reklamy, než se očekávalo. Údaje zahrnují příjem z předplatného na hlavní kanál, které bude zavedeno v roce 2012, a také náklady spojené s přechodem na placenou televizi v roce 2011.

51

(52)  Dopis Dánska ze dne 15. října 2010, s. 2 a násl.

52

(53)  Dopis Dánska ze dne 15. října 2010, příloha 1 „Plán restrukturalizace TV2“, konec strany 2.

53

(54)  Dopis Dánska ze dne 9. července 2010, příloha „Finanční otázky v souvislosti s TV2“.

54

(55)  Dopis Dánska ze dne 15. října 2010, příloha I „Plán restrukturalizace TV2“, a aktualizace e-mailem Dánska ze den 6. dubna 2011.

55

(56)  Dopis Dánska ze dne 15. října 2010. Nebyla zejména vystavena žádná záruka.

56

(57)  Dopis Dánska ze dne 3. února 2011.

57

(58)  Dopis Dánska ze dne 15. října 2010, s. 2.

58

(59)  Dánsko během jednání s Komisí v září 2010 vysvětlilo a v dopise ze dne 15. října zopakovalo, že TV2 nevznikly ze záruky žádné právní nároky, že se jednalo o pouhý návrh, který podléhal schválení Komise, a že neexistoval žádný dopad na státní prostředky, protože pro dánskou vládu z toho nevyplýval žádný závazek.

59

(60)  Dopisy Dánska ze dne 28. ledna 2011 a 15. října 2010. Dopis ze dne 15. října přitom odkazuje pouze na rozhodnutí ze dne 19. května 2004.

60

(61)  Plán restrukturalizace TV2, příloha I k dopisu ze dne 15. října 2010. TV2 tvrdí, že první dvě opatření podpory, která předjímal plán restrukturalizace, nejsou vzhledem k prodeji přenosové sítě nadále platná. Pokud jde o úvěrovou facilitu, TV2 je přesvědčena, že má sama zajištěno dostatečné financování až do roku 2012, kdy bude zavedeno předplatné na hlavní kanál. S odkazem na úvěrovou facilitu ve výši [...] milionů DKK TV2 zároveň potvrzuje, že nebylo zavedeno žádné z opatření podpory v rámci plánu restrukturalizace. Je proto pravděpodobné, že TV2 tím míní původní podporu na záchranu.

61

(62)  Pro podrobnější popis viz N 287/08, odstavec 13 a násl., a to zejména odstavec 17.

62

(63)  E-mail Dánska ze dne 24. února 2011.

63

(64)  Podklady k veřejné soutěži jsou dostupné na adrese: http://www.bibliotekogmedier.dk/medieomraadet/radio/fm-4/udbud. Viz také rozhodnutí Komise ze dne 24. března 2011 ve věci SA.32019, dánský rozhlasový kanál FM4.

64

(65)  E-mail Dánska ze dne 24. února 2011.

65

(66)  Dopis Dánska ze dne 9. července 2010, příloha „Finanční otázky v souvislosti s TV2“.

66

(67)  Viz poznámka pod čarou 4.

67

(68)  Pokyny, body č. 34–36.

68

(69)  Pokyny, body č. 38–40.

69

(70)  Dopis Dánska ze dne 9. září 2009, s. 10, s odvoláním na oznámení ze dne 4. února 2009 a na argumenty použité při oznámení podpory na záchranu.

70

(71)  Příloha II k dopisu Dánska ze dne 9. září 2009.

71

(72)  Dopis Dánska ze dne 29. ledna 2010.

72

(73)  Dopis Dánska ze dne 9. září 2009, s. 14.

73

(74)  Dopis Dánska ze dne 15. října 2010.

74

(75)  Dopis Dánska ze dne 9. září 2009, s. 16.

75

(76)  Dopis Dánska ze dne 9. září 2009, p. 10 a 11.

76

(77)  Viz 38. bod odůvodnění..

77

(78)  SBS na straně 13 svého dopisu ze dne 2. října 2009 uvádí, že propad v příjmech z reklamy o 10 % za rok je nanejvýš nepravděpodobný. Jak bude ale uvedeno později, jedná se zde zřejmě o špatné pochopení zprávy společnosti PriceWaterhouse Coopers, která roční pokles o 10 % nezmiňuje.

78

(79)  Dopis Viasat ze dne 26. května 2010, s. 4.

79

(80)  Dopisy Dánska ze dne 15. října 2010 a 28. ledna 2011.

80

(81)  Tato záležitost již byla posuzována v rozhodnutí Komise N 287/08 ze dne 4. srpna 2008.

81

(82)  Ohledně plateb mezi soukromými podniky viz věc C-379/98, Preussen Elektra, Rec. 2001, s. I-2009. V uvedeném případě stát zavedl účtování určité minimální ceny, zatímco v tomto konkrétním případě dánská vláda povolila TV2 účtovat si uživatelské poplatky stejným způsobem jako její konkurenti.

82

Preussen Elektra

(83)  Věc C-83/98 P Francie v. Komise, Rec. 2000, s. I-3271, bod 48 a 50, věc T-358/94, Air France v. Komise, Rec. 1996, s. II-2109.

83

Francie

Komise

Air France

Komise

(84)  SBS se odvolává na změnu právních předpisů, což byl způsob předjímaný v době, kdy SBS podávala své připomínky. Dánská vláda ale již nadále neuvažuje o změně zákona o vysílání, ale pouze o úpravě koncese. Využívá tím možnosti, která již existuje v současném odd. 38a odst. 2 dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání, a to konkrétně ustanovení, jež stanoví, že společnost je oprávněna účtovat si předplatné, pokud tak rozhodne ministerstvo kultury a upraví odpovídajícím způsobem koncesi.

84

(85)  Dopis SBS ze dne 2. října 2009, s. 19–22.

85

(86)  Věc C-206/06 Essent Netwerk Noord BV a.o. v. Aluminium Delfzijl BV, Sb. rozh. 2008, s. II-5497.

86

Essent Netwerk Noord BV a.o

Aluminium Delfzijl BV

(87)  Rozhodnutí Komise 2005/217/ES (Úř. věst. L 85, 23.3.2006, s. 1), bod 57, které bylo v tomto bodě potvrzeno věcmi T-309/04, T-317/04, T-329/04 a T-336/04, TV2 Danmark a.o. v. Komise, bod 158 a násl.

87

TV2 Danmark a.o

Komise

(88)  C-345/02, Pearle a další, Sb.rozh. 2004, s. I -7139.

88

Pearle a další

(89)  Ve věci C-206/06 (viz výše poznámka pod čarou č. 85) Soudní dvůr v bodech 66 a 47 stanoví, že dotčený příplatek představuje skutečný poplatek, jehož přebytek musí příjemce uhradit ministerstvu (viz bod 67 a popis právního předpisu v bodě 19 rozsudku).

89

(90)  Pokud jde o dopad na obchod mezi členskými státy, sdílejí zřejmě dánské orgány stejný názor: viz rozhodnutí dánského orgánu pro hospodářskou soutěž (Konkurrencestyrelsen) ze dne 21.12.2005, dánský úřední věstník (Journal) č. 3/1120-0301-0095/SEK/SCL.

90

Konkurrencestyrelsen

(91)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1.

91

(92)  Sdělení Komise o použití pravidel státní podpory na veřejnoprávní vysílání (Úř. věst. C 257, 27.10.2009, s. 1).

92

(93)  Dopis Viasat ze dne 2. října 2009, příloha 14, „Zjištění týkající se analýzy úvěrového ratingu TV2 Denmark“.

93

(94)  Dopis Viasat ze dne 2. října 2009, příloha 14, s. 13.

94

(95)  Podle dopisu Dánska ze dne 9. července 2010, příloha „Finanční otázky v souvislosti s TV2“, s. 7, se na rok 2010 předvídal pokles na reklamním trhu ve výši 5 %, ale společnost Zenith Optimedia nyní předvídá růst o 1 %.

95

(96)  Dopis Dánska ze dne 9. července 2010, příloha „Finanční otázky v souvislosti s TV2“, s. 4.

96

(97)  Dopis Dánska ze dne 15. října 2010, příloha 1, podklady TV2, konec bodu č. 2.

97

(98)  Oznámení ze dne 4. února 2009.

98

(99)  E-mail Dánska ze dne 24. února 2011.

99

(100)  Dopis Dánska ze dne 28. ledna 2011 a e-mail Dánska ze dne 15. října 2010.

100

(101)  Viz věc C-225/91 Matra, Rec. 1993, s. I-3203, bod 41, s odkazem na věc 74/76 Iannelli v. Meroni, Rec. 1977, s. I-557.

101

Matra

Iannelli

Meroni

(102)  Věc C-225/91 Matra, op. cit., body 44 a 45. Rozsudek se odvolává na nařízení č. 17, které bylo nyní nahrazeno nařízením Rady (ES) č. 1/2003 ze dne 16. prosince 2002 o provádění pravidel hospodářské soutěže stanovených v článcích 81 a 82 Smlouvy (Úř. věst. L 1, 4.1.2003, s. 1) a na články 85 a 86 Smlouvy o ES, které se nyní staly články 101 a 102 SFEU.

102

Matra

op. cit.

---

| 23.2.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 50/46 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 50/46

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 10. února 2012

o preventivním očkování proti nízkopatogenní influenze ptáků u divokých kachen v Portugalsku a o některých opatřeních na omezení přesunů této drůbeže a jejích produktů

(oznámeno pod číslem K(2012) 676)

(Pouze portugalské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2012/110/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 2005/94/ES ze dne 20. prosince 2005 o opatřeních Společenství pro tlumení influenzy ptáků a o zrušení směrnice 92/40/EHS (1), a zejména na čl. 57 odst. 2 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnice 2005/94/ES stanoví určitá preventivní opatření zaměřená na dozor nad influenzou ptáků a její včasnou detekci a na zvyšování povědomí a připravenosti příslušných orgánů a chovatelské komunity ohledně rizik této nákazy. |
| --- | --- |

(1)

Směrnice 2005/94/ES stanoví určitá preventivní opatření zaměřená na dozor nad influenzou ptáků a její včasnou detekci a na zvyšování povědomí a připravenosti příslušných orgánů a chovatelské komunity ohledně rizik této nákazy.

| (2) | V návaznosti na výskyt ohnisek nízkopatogenní influenzy ptáků v letech 2007 a 2008 v některých hospodářstvích s chovem drůbeže ve středním a západním Portugalsku, zejména v hospodářstvích, která chovají drůbež určenou k dodávce k zazvěření, byl proveden plán nouzového očkování podle rozhodnutí Komise 2008/285/ES ze dne 19. března 2008 o nouzovém očkování proti nízkopatogenní influenze ptáků u divokých kachen v Portugalsku a některých opatřeních na omezení přesunů této drůbeže a drůbežích produktů (2) a uvedená nákaza byla úspěšně eradikována. |
| --- | --- |

(2)

V návaznosti na výskyt ohnisek nízkopatogenní influenzy ptáků v letech 2007 a 2008 v některých hospodářstvích s chovem drůbeže ve středním a západním Portugalsku, zejména v hospodářstvích, která chovají drůbež určenou k dodávce k zazvěření, byl proveden plán nouzového očkování podle rozhodnutí Komise 2008/285/ES ze dne 19. března 2008 o nouzovém očkování proti nízkopatogenní influenze ptáků u divokých kachen v Portugalsku a některých opatřeních na omezení přesunů této drůbeže a drůbežích produktů (2) a uvedená nákaza byla úspěšně eradikována.

| (3) | Na základě posouzení rizik bylo však rozhodnuto, že divoké kachny s vysokou plemennou hodnotou chované v jednom hospodářství v oblasti Lisboa e Vale do Tejo, Ribatejo Norte, Vila Nova da Barquinha jsou stále vystaveny možnému riziku nákazy influenzou ptáků, zejména v důsledku nepřímého kontaktu s volně žijícími ptáky (dále jen „hospodářství“). |
| --- | --- |

(3)

Na základě posouzení rizik bylo však rozhodnuto, že divoké kachny s vysokou plemennou hodnotou chované v jednom hospodářství v oblasti Lisboa e Vale do Tejo, Ribatejo Norte, Vila Nova da Barquinha jsou stále vystaveny možnému riziku nákazy influenzou ptáků, zejména v důsledku nepřímého kontaktu s volně žijícími ptáky (dále jen „hospodářství“).

| (4) | Portugalsko proto předložilo plán preventivního očkování proti influenze ptáků, který měl být proveden jako dlouhodobé opatření k datu 31. července 2009 a který byl schválen rozhodnutím Komise 2008/838/ES ze dne 3. listopadu 2008 o preventivním očkování proti nízkopatogenní influenze ptáků u divokých kachen v Portugalsku a o některých opatřeních na omezení přesunů této drůbeže a jejích produktů (3). Další plán preventivního očkování schválený rozhodnutím Komise 2010/189/EU ze dne 29. března 2010 o preventivním očkování proti nízkopatogenní influenze ptáků u divokých kachen v Portugalsku a o některých opatřeních na omezení přesunů této drůbeže a jejích produktů (4) provedlo Portugalsko do 31. července 2011. |
| --- | --- |

(4)

Portugalsko proto předložilo plán preventivního očkování proti influenze ptáků, který měl být proveden jako dlouhodobé opatření k datu 31. července 2009 a který byl schválen rozhodnutím Komise 2008/838/ES ze dne 3. listopadu 2008 o preventivním očkování proti nízkopatogenní influenze ptáků u divokých kachen v Portugalsku a o některých opatřeních na omezení přesunů této drůbeže a jejích produktů (3). Další plán preventivního očkování schválený rozhodnutím Komise 2010/189/EU ze dne 29. března 2010 o preventivním očkování proti nízkopatogenní influenze ptáků u divokých kachen v Portugalsku a o některých opatřeních na omezení přesunů této drůbeže a jejích produktů (4) provedlo Portugalsko do 31. července 2011.

| (5) | V souladu s článkem 8 rozhodnutí 2010/189/EU předložilo Portugalsko zprávu o provádění plánu preventivního očkování Stálému výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat. |
| --- | --- |

(5)

V souladu s článkem 8 rozhodnutí 2010/189/EU předložilo Portugalsko zprávu o provádění plánu preventivního očkování Stálému výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat.

| (6) | Dne 28. listopadu 2011 předložilo Portugalsko Komisi ke schválení nový plán preventivního očkování, který má být proveden do 31. července 2013 (dále jen „plán preventivního očkování“). |
| --- | --- |

(6)

Dne 28. listopadu 2011 předložilo Portugalsko Komisi ke schválení nový plán preventivního očkování, který má být proveden do 31. července 2013 (dále jen „plán preventivního očkování“).

| (7) | Ve vědeckých stanoviscích ohledně využití očkování pro účely tlumení influenzy ptáků, která vydal Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA) v letech 2005 (5), 2007 (6) a 2008 (7), uvedla komise pro zdraví a dobré životní podmínky zvířat, že nouzové a preventivní očkování proti influenze ptáků je cenným nástrojem pro doplnění opatření pro tlumení této nákazy. |
| --- | --- |

(7)

Ve vědeckých stanoviscích ohledně využití očkování pro účely tlumení influenzy ptáků, která vydal Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA) v letech 2005 (5), 2007 (6) a 2008 (7), uvedla komise pro zdraví a dobré životní podmínky zvířat, že nouzové a preventivní očkování proti influenze ptáků je cenným nástrojem pro doplnění opatření pro tlumení této nákazy.

| (8) | Komise navíc posoudila plán preventivního očkování předložený Portugalskem, který se týká onoho výše uvedeného hospodářství, a je přesvědčena, že tento plán je v souladu s příslušnými právními předpisy Unie. S ohledem na epizootologickou situaci ohledně nízkopatogenní influenzy ptáků v Portugalsku, na druh hospodářství, v němž se má očkování provést, a na omezený rozsah plánu preventivního očkování by měl být uvedený plán schválen. |
| --- | --- |

(8)

Komise navíc posoudila plán preventivního očkování předložený Portugalskem, který se týká onoho výše uvedeného hospodářství, a je přesvědčena, že tento plán je v souladu s příslušnými právními předpisy Unie. S ohledem na epizootologickou situaci ohledně nízkopatogenní influenzy ptáků v Portugalsku, na druh hospodářství, v němž se má očkování provést, a na omezený rozsah plánu preventivního očkování by měl být uvedený plán schválen.

| (9) | Pro účely plánu preventivního očkování, který má Portugalsko provést, by měly být používány pouze očkovací látky schválené v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/82/ES ze dne 6. listopadu 2001 o kodexu Společenství týkajícím se veterinárních léčivých přípravků (8) nebo nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 ze dne 31. března 2004, kterým se stanoví postupy Společenství pro registraci humánních a veterinárních léčivých přípravků a dozor nad nimi a kterým se zřizuje Evropská agentura pro léčivé přípravky (9). |
| --- | --- |

(9)

Pro účely plánu preventivního očkování, který má Portugalsko provést, by měly být používány pouze očkovací látky schválené v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/82/ES ze dne 6. listopadu 2001 o kodexu Společenství týkajícím se veterinárních léčivých přípravků (8) nebo nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 ze dne 31. března 2004, kterým se stanoví postupy Společenství pro registraci humánních a veterinárních léčivých přípravků a dozor nad nimi a kterým se zřizuje Evropská agentura pro léčivé přípravky (9).

| (10) | Navíc by se měl v souladu s plánem preventivního očkování provádět dozor a laboratorní zkoušky v hospodářství s chovem očkovaných divokých kachen a neočkovaných ověřovacích ptáků. |
| --- | --- |

(10)

Navíc by se měl v souladu s plánem preventivního očkování provádět dozor a laboratorní zkoušky v hospodářství s chovem očkovaných divokých kachen a neočkovaných ověřovacích ptáků.

| (11) | Rovněž je vhodné zavést v souladu s plánem preventivního očkování určitá omezení přesunů očkovaných divokých kachen, jejich násadových vajec a divokých kachen získaných od těchto kachen. Vzhledem k nízkému počtu divokých kachen v hospodářství, kde se má preventivní očkování provést, a z důvodu vysledovatelnosti a z logistických důvodů by se neměly očkované divoké kachny z uvedeného hospodářství přemísťovat, ale měly by být na konci svého reprodukčního cyklu usmrceny v souladu s požadavky čl. 10 odst. 1 směrnice Rady 93/119/EHS ze dne 22. prosince 1993 o ochraně zvířat při porážení nebo usmrcování (10). |
| --- | --- |

(11)

Rovněž je vhodné zavést v souladu s plánem preventivního očkování určitá omezení přesunů očkovaných divokých kachen, jejich násadových vajec a divokých kachen získaných od těchto kachen. Vzhledem k nízkému počtu divokých kachen v hospodářství, kde se má preventivní očkování provést, a z důvodu vysledovatelnosti a z logistických důvodů by se neměly očkované divoké kachny z uvedeného hospodářství přemísťovat, ale měly by být na konci svého reprodukčního cyklu usmrceny v souladu s požadavky čl. 10 odst. 1 směrnice Rady 93/119/EHS ze dne 22. prosince 1993 o ochraně zvířat při porážení nebo usmrcování (10).

| (12) | V souvislosti s obchodem s drůbeží určenou k dodávce k zazvěření přijalo Portugalsko dodatečná opatření podle rozhodnutí Komise 2006/605/ES ze dne 6. září 2006 o některých ochranných opatřeních v souvislosti s obchodem s drůbeží určenou k dodávce k zazvěření volně žijící zvěře uvnitř Společenství (11). |
| --- | --- |

(12)

V souvislosti s obchodem s drůbeží určenou k dodávce k zazvěření přijalo Portugalsko dodatečná opatření podle rozhodnutí Komise 2006/605/ES ze dne 6. září 2006 o některých ochranných opatřeních v souvislosti s obchodem s drůbeží určenou k dodávce k zazvěření volně žijící zvěře uvnitř Společenství (11).

| (13) | Aby se snížil hospodářský dopad na dotčené hospodářství, měly by se stanovit některé odchylky od omezení přesunů pro divoké kachny získané od očkovaných divokých kachen, neboť takové přesuny nepředstavují zvláštní riziko šíření nákazy, pokud se provádí úřední dozor a dodržují se zvláštní veterinární požadavky pro obchod uvnitř Unie. |
| --- | --- |

(13)

Aby se snížil hospodářský dopad na dotčené hospodářství, měly by se stanovit některé odchylky od omezení přesunů pro divoké kachny získané od očkovaných divokých kachen, neboť takové přesuny nepředstavují zvláštní riziko šíření nákazy, pokud se provádí úřední dozor a dodržují se zvláštní veterinární požadavky pro obchod uvnitř Unie.

| (14) | Plán preventivního očkování by měl být schválen, aby mohl být do 31. července 2013 proveden. Toto rozhodnutí by se proto mělo použít až do uvedeného data. |
| --- | --- |

(14)

Plán preventivního očkování by měl být schválen, aby mohl být do 31. července 2013 proveden. Toto rozhodnutí by se proto mělo použít až do uvedeného data.

| (15) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(15)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Předmět a oblast působnosti

1.   Toto rozhodnutí stanoví určitá opatření, která se použijí v Portugalsku při preventivním očkování divokých kachen (Anas platyrhynchos) určených k dodávce k zazvěření (dále jen „divoké kachny“) v hospodářství, které je vystaveno riziku influenzy ptáků.

Tato opatření zahrnují určitá omezení přesunů očkovaných divokých kachen, jejich násadových vajec a divokých kachen od nich získaných na území Portugalska a jejich odesílání z Portugalska.

2.   Toto rozhodnutí se použije, aniž jsou dotčena ochranná opatření, která má Portugalsko přijmout podle směrnice 2005/94/ES a rozhodnutí 2006/605/ES.

Článek 2

Schválení plánu preventivního očkování

1.   Plán preventivního očkování proti nízkopatogenní influenze ptáků v Portugalsku, který Portugalsko předložilo Komisi dne 28. listopadu 2011 a který se má provést v hospodářství v oblasti Lisboa e Vale do Tejo, Ribatejo Norte, Vila Nova da Barquinha do 31. července 2013, (dále jen „plán preventivního očkování“) se schvaluje.

2.   Komise plán preventivního očkování zveřejní.

Článek 3

Podmínky provádění plánu preventivního očkování

1.   Portugalsko zajistí, aby byly divoké kachny očkovány v souladu s plánem preventivního očkování monovalentní inaktivovanou očkovací látkou obsahující podtyp influenzy ptáků H5 povolenou uvedeným členským státem podle směrnice 2001/82/ES nebo nařízení (ES) č. 726/2004.

2.   Portugalsko zajistí, aby se v souladu s plánem preventivního očkování prováděl dozor a laboratorní zkoušky v hospodářství s chovem očkovaných divokých kachen a u neočkovaných ověřovacích kachen.

3.   Portugalsko zajistí, aby byl plán preventivního očkování prováděn účinně.

Článek 4

Označování, omezení přesunů a odesílání a likvidace očkovaných divokých kachen

Příslušný orgán zajistí, aby očkované divoké kachny v hospodářství uvedeném v čl. 2 odst. 1:

| a) | byly jednotlivě označeny; |
| --- | --- |

a)

byly jednotlivě označeny;

| b) | nebyly přesunuty do jiných hospodářství s chovem drůbeže v Portugalsku; ani |
| --- | --- |

b)

nebyly přesunuty do jiných hospodářství s chovem drůbeže v Portugalsku; ani

| c) | nebyly odesílány z Portugalska. |
| --- | --- |

c)

nebyly odesílány z Portugalska.

Po ukončení reprodukčního období se tyto kachny usmrtí v hospodářství uvedeném v čl. 2 odst. 1 tohoto rozhodnutí v souladu s požadavky čl. 10 odst. 1 směrnice 93/119/EHS a těla drůbeže se bezpečně zlikvidují.

Článek 5

Omezení přesunů a odesílání násadových vajec získaných od divokých kachen v hospodářství uvedeném v čl. 2 odst. 1

Příslušný orgán zajistí, aby násadová vejce získaná od divokých kachen v hospodářství uvedeném v čl. 2 odst. 1 směla být přesunuta pouze do líhně v Portugalsku a nebyla odeslána z Portugalska.

Článek 6

Omezení přesunů a odesílání divokých kachen získaných od očkovaných divokých kachen

1.   Příslušný orgán zajistí, aby divoké kachny získané od očkovaných divokých kachen směly být přesunuty po vylíhnutí pouze do hospodářství v místě vymezeném Portugalskem, které se nachází v okolí hospodářství uvedeného v čl. 2 odst. 1, jak je stanoveno v plánu preventivního očkování.

2.   Odchylně od odstavce 1 a za podmínky, že divoké kachny získané od očkovaných divokých kachen jsou starší než čtyři měsíce, smějí být:

| a) | vypuštěny v Portugalsku do volné přírody; nebo |
| --- | --- |

a)

vypuštěny v Portugalsku do volné přírody; nebo

| b) | odeslány z Portugalska, pokud:






  i) | jsou výsledky dozoru a laboratorních zkoušek uvedených v plánu preventivního očkování příznivé; a |
| --- | --- | --- |

b)

odeslány z Portugalska, pokud:

i)

jsou výsledky dozoru a laboratorních zkoušek uvedených v plánu preventivního očkování příznivé; a

| ii) | jsou splněny podmínky pro odeslání drůbeže určené k dodávce k zazvěření volně žijící zvěře stanovené v rozhodnutí 2006/605/ES. |
| --- | --- |

ii)

jsou splněny podmínky pro odeslání drůbeže určené k dodávce k zazvěření volně žijící zvěře stanovené v rozhodnutí 2006/605/ES.

Článek 7

Veterinární osvědčení pro obchod s divokými kachnami získanými od očkovaných divokých kachen uvnitř Unie

Portugalsko zajistí, aby veterinární osvědčení pro obchod s drůbeží určenou k dodávce k zazvěření uvnitř Unie podle čl. 6 odst. 2 písm. b) obsahovalo tuto větu:

„Tato zásilka splňuje veterinární podmínky stanovené rozhodnutím 2012/110/EU (12).

Článek 8

Zprávy

Portugalsko předloží Komisi do jednoho měsíce od data použitelnosti tohoto rozhodnutí zprávu o provádění plánu preventivního očkování a poté bude každých šest měsíců předkládat zprávy Stálému výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat.

Článek 9

Použitelnost

Toto rozhodnutí se použije do dne 31. července 2013.

Článek 10

Určení

Toto rozhodnutí je určeno Portugalské republice.

V Bruselu dne 10. února 2012.

Za Komisi

John DALLI

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 10, 14.1.2006, s. 16.

1

(2)  Úř. věst. L 92, 3.4.2008, s. 37.

2

(3)  Úř. věst. L 299, 8.11.2008, s. 40.

3

(4)  Úř. věst. L 83, 30.3.2010, s. 62.

4

(5)  The EFSA Journal (2005) 266, 1–21. Scientific Opinion on Animal health and welfare aspects of Avian Influenza (Vědecké stanovisko k veterinárním hlediskům a k hlediskům dobrých životních podmínek zvířat v případě influenzy ptáků).

5

(6)  The EFSA Journal (2007) 489. Scientific Opinion on Vaccination against avian influenza of H5 and H7 subtypes in domestic poultry and captive birds (Vědecké stanovisko týkající se očkování proti influenze ptáků podtypů H5 a H7 u domácí drůbeže a ptactva chovaného v zajetí).

6

(7)  The EFSA Journal (2008) 715, 1–161. Scientific Opinion on Animal health and welfare aspects of avian influenza and the risks of its introduction into the EU poultry holdings (Vědecké stanovisko k veterinárním hlediskům a k hlediskům dobrých životních podmínek zvířat v případě influenzy ptáků a k rizikům jejího zavlečení do hospodářství s chovem drůbeže v EU).

7

(8)  Úř. věst. L 311, 28.11.2001, s. 1.

8

(9)  Úř. věst. L 136, 30.4.2004, s. 1.

9

(10)  Úř. věst. L 340, 31.12.1993, s. 21.

10

(11)  Úř. věst. L 246, 8.9.2006, s. 12.

11

(12)  Úř. věst. L 50, 23.2.2012, s. 46.“

12

---

| 23.2.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 50/49 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 50/49

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 10. února 2012,

kterým se mění rozhodnutí 2007/453/ES, pokud jde o status BSE Dánska a Panamy

(oznámeno pod číslem K(2012) 678)

(Text s významem pro EHP)

(2012/111/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 třetí pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 999/2001 stanoví pravidla pro prevenci, tlumení a eradikaci přenosných spongiformních encefalopatií (dále jen „TSE“) u zvířat. Za tímto účelem je třeba v souladu s čl. 5 odst. 1 a přílohou II nařízení (ES) č. 999/2001 stanovit status bovinní spongiformní encefalopatie (dále jen „BSE“) členských států nebo třetích zemí nebo jejich oblastí (dále jen „země nebo oblasti“) pomocí zařazení do jedné ze tří kategorií v závislosti na míře rizika výskytu BSE, totiž se zanedbatelným rizikem výskytu BSE, s kontrolovaným rizikem výskytu BSE a s neurčeným rizikem výskytu BSE. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 999/2001 stanoví pravidla pro prevenci, tlumení a eradikaci přenosných spongiformních encefalopatií (dále jen „TSE“) u zvířat. Za tímto účelem je třeba v souladu s čl. 5 odst. 1 a přílohou II nařízení (ES) č. 999/2001 stanovit status bovinní spongiformní encefalopatie (dále jen „BSE“) členských států nebo třetích zemí nebo jejich oblastí (dále jen „země nebo oblasti“) pomocí zařazení do jedné ze tří kategorií v závislosti na míře rizika výskytu BSE, totiž se zanedbatelným rizikem výskytu BSE, s kontrolovaným rizikem výskytu BSE a s neurčeným rizikem výskytu BSE.

| (2) | V příloze rozhodnutí Komise 2007/453/ES ze dne 29. června 2007, kterým se stanoví status BSE členských států nebo třetích zemí nebo jejich oblastí vzhledem k riziku výskytu BSE (2), je uveden seznam zemí nebo oblastí podle jejich statusu rizika výskytu BSE. |
| --- | --- |

(2)

V příloze rozhodnutí Komise 2007/453/ES ze dne 29. června 2007, kterým se stanoví status BSE členských států nebo třetích zemí nebo jejich oblastí vzhledem k riziku výskytu BSE (2), je uveden seznam zemí nebo oblastí podle jejich statusu rizika výskytu BSE.

| (3) | Světová organizace pro zdraví zvířat (OIE) hraje hlavní úlohu při zařazování zemí nebo oblastí do kategorií v závislosti na míře rizika výskytu BSE a používá kritéria odpovídající kritériím stanoveným v příloze II nařízení (ES) č. 999/2001. Pokud jde o status BSE členských států a třetích zemí (3), přihlíží se v seznamu v příloze rozhodnutí 2007/453/ES k usnesení č. 18 s názvem „Recognition of the Bovine Spongiform Encephalopathy Risk Status of Members“ (Uznání statusu členských států podle rizika výskytu bovinní spongiformní encefalopatie), které přijala OIE v květnu 2010. |
| --- | --- |

(3)

Světová organizace pro zdraví zvířat (OIE) hraje hlavní úlohu při zařazování zemí nebo oblastí do kategorií v závislosti na míře rizika výskytu BSE a používá kritéria odpovídající kritériím stanoveným v příloze II nařízení (ES) č. 999/2001. Pokud jde o status BSE členských států a třetích zemí (3), přihlíží se v seznamu v příloze rozhodnutí 2007/453/ES k usnesení č. 18 s názvem „Recognition of the Bovine Spongiform Encephalopathy Risk Status of Members“ (Uznání statusu členských států podle rizika výskytu bovinní spongiformní encefalopatie), které přijala OIE v květnu 2010.

| (4) | V květnu 2011 přijala OIE usnesení č. 17 nazvané „Recognition of the Bovine Spongiform Encephalopathy Risk Status of Members“ (Uznání statusu členských států podle rizika výskytu bovinní spongiformní encefalopatie). V uvedeném usnesení byly Dánsko a Panama uznány za země se zanedbatelným rizikem výskytu BSE. Seznam v příloze rozhodnutí 2007/453/ES by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn, aby byl v případě těchto zemí v souladu s uvedeným usnesením (4). |
| --- | --- |

(4)

V květnu 2011 přijala OIE usnesení č. 17 nazvané „Recognition of the Bovine Spongiform Encephalopathy Risk Status of Members“ (Uznání statusu členských států podle rizika výskytu bovinní spongiformní encefalopatie). V uvedeném usnesení byly Dánsko a Panama uznány za země se zanedbatelným rizikem výskytu BSE. Seznam v příloze rozhodnutí 2007/453/ES by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn, aby byl v případě těchto zemí v souladu s uvedeným usnesením (4).

| (5) | Rozhodnutí 2007/453/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(5)

Rozhodnutí 2007/453/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (6) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Příloha rozhodnutí 2007/453/ES se nahrazuje zněním v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 10. února 2012.

Za Komisi

John DALLI

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 147, 31.5.2001, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 172, 30.6.2007, s. 84.

2

(3)  Viz str. 40 a 158 zprávy z generálního zasedání OIE ve dnech 23. až 28. května 2010, kterou lze nalézt na internetových stránkách: http://www.oie.int/eng/session2011/A_FR_2010PUB.pdf

3

(4)  Viz str. 49 a 149 zprávy z generálního zasedání OIE ve dnech 22. až 27. května 2011, kterou lze nalézt na internetových stránkách: http://www.oie.int/fileadmin/Home/eng/About_us/docs/pdf/A_FR_2011_PUB.pdf

4

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA

SEZNAM ZEMÍ NEBO OBLASTÍ

A.   Země nebo oblasti se zanedbatelným rizikem výskytu BSE

Členské státy

| — | Dánsko |
| --- | --- |

—

Dánsko

| — | Finsko |
| --- | --- |

—

Finsko

| — | Švédsko |
| --- | --- |

—

Švédsko

Země ESVO

| — | Island |
| --- | --- |

—

Island

| — | Norsko |
| --- | --- |

—

Norsko

Třetí země

| — | Argentina |
| --- | --- |

—

Argentina

| — | Austrálie |
| --- | --- |

—

Austrálie

| — | Chile |
| --- | --- |

—

Chile

| — | Indie |
| --- | --- |

—

Indie

| — | Nový Zéland |
| --- | --- |

—

Nový Zéland

| — | Panama |
| --- | --- |

—

Panama

| — | Paraguay |
| --- | --- |

—

Paraguay

| — | Peru |
| --- | --- |

—

Peru

| — | Singapur |
| --- | --- |

—

Singapur

| — | Uruguay |
| --- | --- |

—

Uruguay

B.   Země nebo oblasti s kontrolovaným rizikem výskytu BSE

Členské státy

| — | Belgie, Bulharsko, Česká republika, Německo, Estonsko, Irsko, Řecko, Španělsko, Francie, Itálie, Kypr, Lotyšsko, Litva, Lucembursko, Maďarsko, Malta, Nizozemsko, Rakousko, Polsko, Portugalsko, Rumunsko, Slovinsko, Slovensko, Spojené království |
| --- | --- |

—

Belgie, Bulharsko, Česká republika, Německo, Estonsko, Irsko, Řecko, Španělsko, Francie, Itálie, Kypr, Lotyšsko, Litva, Lucembursko, Maďarsko, Malta, Nizozemsko, Rakousko, Polsko, Portugalsko, Rumunsko, Slovinsko, Slovensko, Spojené království

Země ESVO

| — | Lichtenštejnsko |
| --- | --- |

—

Lichtenštejnsko

| — | Švýcarsko |
| --- | --- |

—

Švýcarsko

Třetí země

| — | Brazílie |
| --- | --- |

—

Brazílie

| — | Kanada |
| --- | --- |

—

Kanada

| — | Kolumbie |
| --- | --- |

—

Kolumbie

| — | Japonsko |
| --- | --- |

—

Japonsko

| — | Mexiko |
| --- | --- |

—

Mexiko

| — | Jižní Korea |
| --- | --- |

—

Jižní Korea

| — | Tchaj-wan |
| --- | --- |

—

Tchaj-wan

| — | Spojené státy |
| --- | --- |

—

Spojené státy

C.   Země nebo oblasti s neurčeným rizikem výskytu BSE

| — | Země nebo oblasti neuvedené v bodech A nebo B této přílohy.“ |
| --- | --- |

—

Země nebo oblasti neuvedené v bodech A nebo B této přílohy.“

---

| 23.2.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 50/51 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 50/51

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 17. února 2012,

kterým se mění příloha E směrnice Rady 92/65/EHS, pokud jde o vzory veterinárních osvědčení pro zvířata pocházející z hospodářství a zvířata, sperma, vajíčka a embrya pocházející ze schválených organizací, institutů nebo středisek

(oznámeno pod číslem K(2012) 860)

(Text s významem pro EHP)

(2012/112/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 92/65/EHS ze dne 13. července 1992 o veterinárních předpisech pro obchod se zvířaty, spermatem, vajíčky a embryi uvnitř Společenství a jejich dovoz do Společenství, pokud se na ně nevztahují zvláštní veterinární předpisy Společenství uvedené v příloze A oddíle I směrnice 90/425/EHS (1), a zejména na čl. 22 první pododstavec uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnice 92/65/EHS stanoví veterinární požadavky pro obchod uvnitř Unie se zvířaty, spermatem, vajíčky a embryi, pokud se na ně nevztahují veterinární požadavky stanovené v určitých zvláštních předpisech Unie. Kromě toho se v příloze E části 1 uvedené směrnice stanoví vzor veterinárního osvědčení pro obchod se zvířaty pocházejícími z hospodářství (kopytnatci, ptáci, zvířata čeledi zajícovitých, psi, kočky a fretky) a v části 3 uvedené přílohy se stanoví vzor veterinárního osvědčení pro obchod se zvířaty, spermatem, embryi a vajíčky pocházejícími ze schválených organizací, institutů nebo středisek. |
| --- | --- |

(1)

Směrnice 92/65/EHS stanoví veterinární požadavky pro obchod uvnitř Unie se zvířaty, spermatem, vajíčky a embryi, pokud se na ně nevztahují veterinární požadavky stanovené v určitých zvláštních předpisech Unie. Kromě toho se v příloze E části 1 uvedené směrnice stanoví vzor veterinárního osvědčení pro obchod se zvířaty pocházejícími z hospodářství (kopytnatci, ptáci, zvířata čeledi zajícovitých, psi, kočky a fretky) a v části 3 uvedené přílohy se stanoví vzor veterinárního osvědčení pro obchod se zvířaty, spermatem, embryi a vajíčky pocházejícími ze schválených organizací, institutů nebo středisek.

| (2) | V čl. 6 odst. 3 směrnice 92/65/EHS se stanoví veterinární požadavky pro obchod s prasaty jiné než požadavky, na které se vztahuje směrnice Rady 64/432/EHS ze dne 26. června 1964 o veterinárních otázkách obchodu se skotem a prasaty uvnitř Společenství (2). Mimo jiné se stanoví, že pokud prasata nepochází ze stáda prostého brucelózy v souladu se směrnicí 64/432/EHS, musí být v rozmezí 30 dnů před odesláním podrobena testu s negativním výsledkem, určenému k prokázání absence protilátek brucelózy. V zájmu jednotnosti právních předpisů Unie by proto měl být změněn vzor veterinárního osvědčení stanovený v příloze E části 1 směrnice 92/65/EHS, aby do něj byl zahrnut zvláštní odkaz na uvedený požadavek. |
| --- | --- |

(2)

V čl. 6 odst. 3 směrnice 92/65/EHS se stanoví veterinární požadavky pro obchod s prasaty jiné než požadavky, na které se vztahuje směrnice Rady 64/432/EHS ze dne 26. června 1964 o veterinárních otázkách obchodu se skotem a prasaty uvnitř Společenství (2). Mimo jiné se stanoví, že pokud prasata nepochází ze stáda prostého brucelózy v souladu se směrnicí 64/432/EHS, musí být v rozmezí 30 dnů před odesláním podrobena testu s negativním výsledkem, určenému k prokázání absence protilátek brucelózy. V zájmu jednotnosti právních předpisů Unie by proto měl být změněn vzor veterinárního osvědčení stanovený v příloze E části 1 směrnice 92/65/EHS, aby do něj byl zahrnut zvláštní odkaz na uvedený požadavek.

| (3) | Rozhodnutím Komise 2007/598/ES ze dne 28. srpna 2007 o opatřeních na prevenci vysoce patogenní influenzy ptáků u jiného ptactva chovaného v zajetí v zoologických zahradách a schválených organizacích, schválených institutech nebo schválených střediscích v členských státech (3) se schvalují plány preventivního očkování proti uvedené nákaze v určitých členských státech. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutím Komise 2007/598/ES ze dne 28. srpna 2007 o opatřeních na prevenci vysoce patogenní influenzy ptáků u jiného ptactva chovaného v zajetí v zoologických zahradách a schválených organizacích, schválených institutech nebo schválených střediscích v členských státech (3) se schvalují plány preventivního očkování proti uvedené nákaze v určitých členských státech.

| (4) | V příloze II bodu 4 písm. b) rozhodnutí 2007/598/ES se stanoví, že ptáci očkovaní proti influenze ptáků chovaní v zoologických zahradách, které nejsou schváleny v souladu se směrnicí 92/65/EHS, mohou být přesunuti do jiného členského státu po udělení povolení členským státem určení, a to za předpokladu, že splňují požadavky stanovené v uvedeném rozhodnutí a mají veterinární osvědčení, jak je stanoveno v části 1 přílohy E uvedené směrnice, kde je uvedeno, že jsou v souladu s rozhodnutím 2007/598/ES a že byli očkováni proti influenze ptáků k určenému datu. |
| --- | --- |

(4)

V příloze II bodu 4 písm. b) rozhodnutí 2007/598/ES se stanoví, že ptáci očkovaní proti influenze ptáků chovaní v zoologických zahradách, které nejsou schváleny v souladu se směrnicí 92/65/EHS, mohou být přesunuti do jiného členského státu po udělení povolení členským státem určení, a to za předpokladu, že splňují požadavky stanovené v uvedeném rozhodnutí a mají veterinární osvědčení, jak je stanoveno v části 1 přílohy E uvedené směrnice, kde je uvedeno, že jsou v souladu s rozhodnutím 2007/598/ES a že byli očkováni proti influenze ptáků k určenému datu.

| (5) | Ptáci podle článku 7 směrnice 92/65/EHS však nemusí mít veterinární osvědčení podle přílohy E části 1 uvedené směrnice, pokud se s nimi obchoduje v Unii, ale musí mít vlastní osvědčení zemědělce v souladu s článkem 4 uvedené směrnice, nebo, v případě papoušků, obchodní dokument podepsaný úředním veterinárním lékařem nebo veterinárním lékařem, který je příslušný pro hospodářství. |
| --- | --- |

(5)

Ptáci podle článku 7 směrnice 92/65/EHS však nemusí mít veterinární osvědčení podle přílohy E části 1 uvedené směrnice, pokud se s nimi obchoduje v Unii, ale musí mít vlastní osvědčení zemědělce v souladu s článkem 4 uvedené směrnice, nebo, v případě papoušků, obchodní dokument podepsaný úředním veterinárním lékařem nebo veterinárním lékařem, který je příslušný pro hospodářství.

| (6) | Proto by se mělo objasnit, že veterinární osvědčení stanovené v příloze E části 1 směrnice 92/65/EHS musí mít pouze ptáci, kteří byli očkováni proti influenze ptáků a pocházejí z hospodářství, kde se očkování proti influenze ptáků provádělo během posledních dvanácti měsíců. Proto by vzor veterinárního osvědčení stanovený v části 1 uvedené přílohy měl být změněn, aby do něj byl zahrnut odkaz na toto očkování. |
| --- | --- |

(6)

Proto by se mělo objasnit, že veterinární osvědčení stanovené v příloze E části 1 směrnice 92/65/EHS musí mít pouze ptáci, kteří byli očkováni proti influenze ptáků a pocházejí z hospodářství, kde se očkování proti influenze ptáků provádělo během posledních dvanácti měsíců. Proto by vzor veterinárního osvědčení stanovený v části 1 uvedené přílohy měl být změněn, aby do něj byl zahrnut odkaz na toto očkování.

| (7) | Článek 10 směrnice 92/65/EHS stanoví veterinární požadavky pro obchod se psy, kočkami a fretkami. Mimo jiné stanoví, že uvedená zvířata musí splňovat příslušné požadavky stanovené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 998/2003 ze dne 26. května 2003 o veterinárních podmínkách pro neobchodní přesuny zvířat v zájmovém chovu a o změně směrnice Rady 92/65/EHS (4). |
| --- | --- |

(7)

Článek 10 směrnice 92/65/EHS stanoví veterinární požadavky pro obchod se psy, kočkami a fretkami. Mimo jiné stanoví, že uvedená zvířata musí splňovat příslušné požadavky stanovené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 998/2003 ze dne 26. května 2003 o veterinárních podmínkách pro neobchodní přesuny zvířat v zájmovém chovu a o změně směrnice Rady 92/65/EHS (4).

| (8) | Článek 6 nařízení (ES) č. 998/2003 stanoví, že do 31. prosince 2011 musí být psi a kočky dovážení z jiných členských států do Irska, na Maltu, do Švédska a do Spojeného království očkováni a před dovozem podrobeni krevním testům na vzteklinu v souladu s vnitrostátními pravidly. |
| --- | --- |

(8)

Článek 6 nařízení (ES) č. 998/2003 stanoví, že do 31. prosince 2011 musí být psi a kočky dovážení z jiných členských států do Irska, na Maltu, do Švédska a do Spojeného království očkováni a před dovozem podrobeni krevním testům na vzteklinu v souladu s vnitrostátními pravidly.

| (9) | Kromě toho se v článku 16 uvedeného nařízení stanoví, že do 31. prosince 2011 mohou Finsko, Irsko, Malta, Švédsko a Spojené království, pokud jde o echinokokózu, a Irsko, Malta a Spojené království, pokud jde o klíšťata, podmínit dovoz zvířat v zájmovém chovu na své území splněním zvláštních pravidel. |
| --- | --- |

(9)

Kromě toho se v článku 16 uvedeného nařízení stanoví, že do 31. prosince 2011 mohou Finsko, Irsko, Malta, Švédsko a Spojené království, pokud jde o echinokokózu, a Irsko, Malta a Spojené království, pokud jde o klíšťata, podmínit dovoz zvířat v zájmovém chovu na své území splněním zvláštních pravidel.

| (10) | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1152/2011 ze dne 14. července 2011, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 998/2003, pokud jde o preventivní zdravotní opatření pro tlumení infekce Echinococcus multilocularis u psů (5), bylo přijato proto, aby byla zajištěna nepřerušená ochrana Irska, Malty, Finska a Spojeného království před Echinococcus multilocularis. Uvedené nařízení se použije ode dne 1. ledna 2012. |
| --- | --- |

(10)

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1152/2011 ze dne 14. července 2011, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 998/2003, pokud jde o preventivní zdravotní opatření pro tlumení infekce Echinococcus multilocularis u psů (5), bylo přijato proto, aby byla zajištěna nepřerušená ochrana Irska, Malty, Finska a Spojeného království před Echinococcus multilocularis. Uvedené nařízení se použije ode dne 1. ledna 2012.

| (11) | Odkazy na články 6 a 16 nařízení (ES) č. 998/2003 obsažené ve vzoru veterinárního osvědčení uvedeném v příloze E části 1 směrnice 92/65/EHS by proto měly být zrušeny a nahrazeny, pokud jde o psy, odkazem na nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1152/2011. |
| --- | --- |

(11)

Odkazy na články 6 a 16 nařízení (ES) č. 998/2003 obsažené ve vzoru veterinárního osvědčení uvedeném v příloze E části 1 směrnice 92/65/EHS by proto měly být zrušeny a nahrazeny, pokud jde o psy, odkazem na nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1152/2011.

| (12) | Příloha E část 1 směrnice 92/65/EHS by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(12)

Příloha E část 1 směrnice 92/65/EHS by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (13) | Článek 13 směrnice 92/65/EHS stanoví veterinární požadavky pro obchod se zvířaty vnímavými k nákazám uvedeným v přílohách A a B uvedené směrnice a pro obchod se spermatem, vajíčky a embryi takových zvířat přepravovaných mezi organizacemi, instituty nebo středisky schválenými v souladu s přílohou C uvedené směrnice. |
| --- | --- |

(13)

Článek 13 směrnice 92/65/EHS stanoví veterinární požadavky pro obchod se zvířaty vnímavými k nákazám uvedeným v přílohách A a B uvedené směrnice a pro obchod se spermatem, vajíčky a embryi takových zvířat přepravovaných mezi organizacemi, instituty nebo středisky schválenými v souladu s přílohou C uvedené směrnice.

| (14) | Sperma, vajíčka a embrya určitých druhů zvířat lze zmrazit a skladovat po dlouhou dobu, a proto dárcovské zvíře již nemusí být k dispozici v den, kdy se vydává veterinární osvědčení. Je proto třeba změnit vzor veterinárního osvědčení stanovený v příloze E části 3 směrnice 92/65/EHS tak, aby v něm bylo uvedeno, že dárcovské zvíře bylo shledáno v dobrém zdravotním stavu a bez klinických příznaků nákazy buď v den odběru, nebo v den vydání veterinárního osvědčení. |
| --- | --- |

(14)

Sperma, vajíčka a embrya určitých druhů zvířat lze zmrazit a skladovat po dlouhou dobu, a proto dárcovské zvíře již nemusí být k dispozici v den, kdy se vydává veterinární osvědčení. Je proto třeba změnit vzor veterinárního osvědčení stanovený v příloze E části 3 směrnice 92/65/EHS tak, aby v něm bylo uvedeno, že dárcovské zvíře bylo shledáno v dobrém zdravotním stavu a bez klinických příznaků nákazy buď v den odběru, nebo v den vydání veterinárního osvědčení.

| (15) | V příloze II bodu 4 písm. a) rozhodnutí 2007/598/ES se stanoví, že ptáci očkovaní proti influenze ptáků chovaní ve schválených organizacích, schválených institutech nebo schválených střediscích včetně zoologických zahrad mohou být přesunuti do schválených organizací, schválených institutů nebo schválených středisek v jiných členských státech pouze za předpokladu, že splní požadavky stanovené v uvedeném rozhodnutí a mají veterinární osvědčení, jak je stanoveno v části 3 přílohy E směrnice 92/65/EHS, kde je uvedeno, že tito ptáci byli očkováni proti influenze ptáků v souladu s rozhodnutím Komise 2006/474/ES (6). Jelikož uvedené rozhodnutí bylo poté zrušeno a nahrazeno rozhodnutím 2007/598/ES, měl by být uvedený odkaz nahrazen odkazem na rozhodnutí 2007/598/ES. |
| --- | --- |

(15)

V příloze II bodu 4 písm. a) rozhodnutí 2007/598/ES se stanoví, že ptáci očkovaní proti influenze ptáků chovaní ve schválených organizacích, schválených institutech nebo schválených střediscích včetně zoologických zahrad mohou být přesunuti do schválených organizací, schválených institutů nebo schválených středisek v jiných členských státech pouze za předpokladu, že splní požadavky stanovené v uvedeném rozhodnutí a mají veterinární osvědčení, jak je stanoveno v části 3 přílohy E směrnice 92/65/EHS, kde je uvedeno, že tito ptáci byli očkováni proti influenze ptáků v souladu s rozhodnutím Komise 2006/474/ES (6). Jelikož uvedené rozhodnutí bylo poté zrušeno a nahrazeno rozhodnutím 2007/598/ES, měl by být uvedený odkaz nahrazen odkazem na rozhodnutí 2007/598/ES.

| (16) | Příloha E část 3 směrnice 92/65/EHS by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(16)

Příloha E část 3 směrnice 92/65/EHS by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (17) | Směrnice 92/65/EHS by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(17)

Směrnice 92/65/EHS by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (18) | Aby nedošlo k narušení obchodu, mělo by být za určitých podmínek v přechodném období před zavedením změn na základě tohoto rozhodnutí povoleno používání veterinárních osvědčení vydaných podle přílohy E částí 1 a 3 směrnice 92/65/EHS. |
| --- | --- |

(18)

Aby nedošlo k narušení obchodu, mělo by být za určitých podmínek v přechodném období před zavedením změn na základě tohoto rozhodnutí povoleno používání veterinárních osvědčení vydaných podle přílohy E částí 1 a 3 směrnice 92/65/EHS.

| (19) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(19)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Příloha E směrnice 92/65/EHS se mění v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Na přechodné období do 30. června 2012 mohou členské státy povolit obchod se zvířaty pocházejícími z hospodářství a se zvířaty, spermatem, vajíčky a embryi pocházejícími ze schválených organizací, institutů nebo středisek a doprovázenými veterinárním osvědčením vydaným nejpozději dne 29. února 2012 v souladu se vzory stanovenými v příloze E částech 1 a 3 směrnice 92/65/EHS, a to ve verzi před změnami zavedenými tímto rozhodnutím.

Článek 3

Toto rozhodnutí se použije ode dne 1. března 2012.

Článek 4

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 17. února 2012.

Za Komisi

John DALLI

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 268, 14.9.1992, s. 54.

1

(2)  Úř. věst. 121, 29.7.1964, s. 1977/64.

2

(3)  Úř. věst. L 230, 1.9.2007, s. 20.

3

(4)  Úř. věst. L 146, 13.6.2003, s. 1.

4

(5)  Úř. věst. L 296, 15.11.2011, s. 6.

5

(6)  Úř. věst. L 187, 8.7.2006, s. 37.

6

---

PŘÍLOHA

Příloha E směrnice 92/65/EHS se mění takto:

| 1) | Část 1 se nahrazuje tímto:
  „Část 1 –   Veterinární osvědčení pro obchod se zvířaty pocházejícími z hospodářství (kopytnatci, ptáci očkovaní proti influenze ptáků, zvířata čeledi zajícovitých, psi, kočky a fretky) 92/65 EI |
| --- | --- |

1)

Část 1 se nahrazuje tímto:

„Část 1 –   Veterinární osvědčení pro obchod se zvířaty pocházejícími z hospodářství (kopytnatci, ptáci očkovaní proti influenze ptáků, zvířata čeledi zajícovitých, psi, kočky a fretky) 92/65 EI

Image

Image

Image

| 2) | Část 3 se nahrazuje tímto:
  „Část 3 –   Veterinární osvědčení pro obchod se zvířaty, spermatem, vajíčky a embryi pocházejícími ze schválených organizací, institutů nebo středisek 92/65 EIII |
| --- | --- |

2)

Část 3 se nahrazuje tímto:

„Část 3 –   Veterinární osvědčení pro obchod se zvířaty, spermatem, vajíčky a embryi pocházejícími ze schválených organizací, institutů nebo středisek 92/65 EIII

Image

Image

---

Opravy

| 23.2.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 50/58 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 50/58

---

Oprava prováděcího rozhodnutí Komise 2011/252/EU ze dne 26. dubna 2011, kterým se členským státům umožňuje prodloužit dočasná povolení udělená pro nové účinné látky kyselinu askorbovou, ipkonazol, spiromesifen, topramezon a Pseudomonas sp. kmen DSMZ 13134

(
  Úřední věstník Evropské unie L 106 ze dne 27. dubna 2011
  )

Strana 12, článek 1:

místo:

„30. dubna 2012“,

má být:

„30. dubna 2013“.

Strana 12, článek 2:

místo:

„30. dubna 2012“,

má být:

„30. dubna 2013“.

---