# Euroopan unionin L 38/2012

| | ISSN 1977-0812
  doi:10.3000/19770812.L_2012.038.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 38 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 55. vuosikerta11. helmikuu 2012 |

ISSN 1977-0812

doi:10.3000/19770812.L_2012.038.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 38

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

55. vuosikerta11. helmikuu 2012

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 113/2012, annettu 10 päivänä helmikuuta 2012, tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvien rajoittavien erityistoimenpiteiden toteuttamisesta Norsunluurannikon tilanteen vuoksi annetun asetuksen (EY) N:o 560/2005 täytäntöönpanosta | 1 |
| | * | Neuvoston asetus (EU) N:o 114/2012, annettu 10 päivänä helmikuuta 2012, Valko-Venäjää koskevista rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 765/2006 muuttamisesta | 3 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 115/2012, annettu 9 päivänä helmikuuta 2012, väliaikaisen tasoitustullin käyttöönotosta tiettyjen Intiasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuonnissa | 6 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 116/2012, annettu 9 päivänä helmikuuta 2012, uusista Liberiaa koskevista rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 872/2004 muuttamisesta | 29 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 117/2012, annettu 10 päivänä helmikuuta 2012, kolmansista maista lähtöisin olevan humalan tuonnista annetun asetuksen (EY) N:o 1295/2008 muuttamisesta | 33 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 118/2012, annettu 10 päivänä helmikuuta 2012, asetusten (EY) N:o 2380/2001, (EY) N:o 1289/2004, (EY) N:o 1455/2004, (EY) N:o 1800/2004, (EY) N:o 600/2005, (EU) N:o 874/2010, täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 388/2011, (EU) N:o 532/2011 ja (EU) N:o 900/2011 muuttamisesta tiettyjen rehun lisäaineiden hyväksynnän haltijan nimen osalta sekä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 532/2011 oikaisemisesta (
  1
  ) | 36 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 119/2012, annettu 10 päivänä helmikuuta 2012, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 40 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 120/2012, annettu 10 päivänä helmikuuta 2012, 6 ja 7 päivänä helmikuuta 2012 Tunisian tariffikiintiössä jätettyihin oliiviöljyä koskeviin tuontitodistushakemuksiin sovellettavan jakokertoimen vahvistamisesta ja helmikuuta 2012 koskevien tuontitodistusten myöntämisen keskeyttämisestä | 42 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanopäätös 2012/74/YUTP, annettu 10 päivänä helmikuuta 2012, Norsunluurannikkoon kohdistuvien rajoittavien toimenpiteiden jatkamisesta annetun päätöksen 2010/656/YUTP täytäntöönpanosta | 43 |
| | | 2012/75/EU |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 9 päivänä helmikuuta 2012, Ghanan tunnustamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/106/EY nojalla merenkulkijoiden koulutus- ja pätevyyskirjajärjestelmien osalta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2012) 616)

   (
  1
  ) | 45 |
| | | 2012/76/EU |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 9 päivänä helmikuuta 2012, Uruguayn tunnustamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/106/EY nojalla merenkulkijoiden koulutus- ja pätevyyskirjajärjestelmien osalta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2012) 619)

   (
  1
  ) | 46 |
| | | 2012/77/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 9 päivänä helmikuuta 2012, tuotetyypissä 18 käytetyn flufenoksuronin jättämisestä pois biosidituotteiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY liitteistä I, IA tai IB
  (tiedoksiannettu numerolla K(2012) 621)

   (
  1
  ) | 47 |
| | | 2012/78/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 9 päivänä helmikuuta 2012, tiettyjen aineiden jättämisestä pois biosidituotteiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY liitteistä I, I A tai I B
  (tiedoksiannettu numerolla K(2012) 645)

   (
  1
  ) | 48 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 113/2012, annettu 10 päivänä helmikuuta 2012, tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvien rajoittavien erityistoimenpiteiden toteuttamisesta Norsunluurannikon tilanteen vuoksi annetun asetuksen (EY) N:o 560/2005 täytäntöönpanosta

1

*

Neuvoston asetus (EU) N:o 114/2012, annettu 10 päivänä helmikuuta 2012, Valko-Venäjää koskevista rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 765/2006 muuttamisesta

3

*

Komission asetus (EU) N:o 115/2012, annettu 9 päivänä helmikuuta 2012, väliaikaisen tasoitustullin käyttöönotosta tiettyjen Intiasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuonnissa

6

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 116/2012, annettu 9 päivänä helmikuuta 2012, uusista Liberiaa koskevista rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 872/2004 muuttamisesta

29

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 117/2012, annettu 10 päivänä helmikuuta 2012, kolmansista maista lähtöisin olevan humalan tuonnista annetun asetuksen (EY) N:o 1295/2008 muuttamisesta

33

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 118/2012, annettu 10 päivänä helmikuuta 2012, asetusten (EY) N:o 2380/2001, (EY) N:o 1289/2004, (EY) N:o 1455/2004, (EY) N:o 1800/2004, (EY) N:o 600/2005, (EU) N:o 874/2010, täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 388/2011, (EU) N:o 532/2011 ja (EU) N:o 900/2011 muuttamisesta tiettyjen rehun lisäaineiden hyväksynnän haltijan nimen osalta sekä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 532/2011 oikaisemisesta (
  1
  )

1

36

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 119/2012, annettu 10 päivänä helmikuuta 2012, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

40

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 120/2012, annettu 10 päivänä helmikuuta 2012, 6 ja 7 päivänä helmikuuta 2012 Tunisian tariffikiintiössä jätettyihin oliiviöljyä koskeviin tuontitodistushakemuksiin sovellettavan jakokertoimen vahvistamisesta ja helmikuuta 2012 koskevien tuontitodistusten myöntämisen keskeyttämisestä

42

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston täytäntöönpanopäätös 2012/74/YUTP, annettu 10 päivänä helmikuuta 2012, Norsunluurannikkoon kohdistuvien rajoittavien toimenpiteiden jatkamisesta annetun päätöksen 2010/656/YUTP täytäntöönpanosta

43

2012/75/EU

*

Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 9 päivänä helmikuuta 2012, Ghanan tunnustamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/106/EY nojalla merenkulkijoiden koulutus- ja pätevyyskirjajärjestelmien osalta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2012) 616)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2012) 616)

1

45

2012/76/EU

*

Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 9 päivänä helmikuuta 2012, Uruguayn tunnustamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/106/EY nojalla merenkulkijoiden koulutus- ja pätevyyskirjajärjestelmien osalta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2012) 619)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2012) 619)

1

46

2012/77/EU

*

Komission päätös, annettu 9 päivänä helmikuuta 2012, tuotetyypissä 18 käytetyn flufenoksuronin jättämisestä pois biosidituotteiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY liitteistä I, IA tai IB
  (tiedoksiannettu numerolla K(2012) 621)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2012) 621)

1

47

2012/78/EU

*

Komission päätös, annettu 9 päivänä helmikuuta 2012, tiettyjen aineiden jättämisestä pois biosidituotteiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY liitteistä I, I A tai I B
  (tiedoksiannettu numerolla K(2012) 645)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2012) 645)

1

48

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaistaan neuvoston asetus (EU) N:o 44/2012, annettu 17 päivänä tammikuuta 2012, EU:n vesillä ja tietyillä EU:n ulkopuolisilla vesillä EU:n alusten käytettävissä olevien, kansainvälisten neuvottelujen alaan tai sopimusten soveltamisalaan kuuluvien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2012 (EUVL L 25, 27.1.2012) | 51 |

Oikaisuja

*

Oikaistaan neuvoston asetus (EU) N:o 44/2012, annettu 17 päivänä tammikuuta 2012, EU:n vesillä ja tietyillä EU:n ulkopuolisilla vesillä EU:n alusten käytettävissä olevien, kansainvälisten neuvottelujen alaan tai sopimusten soveltamisalaan kuuluvien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2012 (EUVL L 25, 27.1.2012)

(EUVL L 25, 27.1.2012)

51

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 11.2.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 38/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 38/1

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 113/2012,

annettu 10 päivänä helmikuuta 2012,

tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvien rajoittavien erityistoimenpiteiden toteuttamisesta Norsunluurannikon tilanteen vuoksi annetun asetuksen (EY) N:o 560/2005 täytäntöönpanosta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvien rajoittavien erityistoimenpiteiden toteuttamisesta Norsunluurannikon tilanteen vuoksi 12 päivänä huhtikuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 560/2005 (1) ja erityisesti sen 11 a artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 12 päivänä huhtikuuta 2005 asetuksen (EY) N:o 560/2005. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 12 päivänä huhtikuuta 2005 asetuksen (EY) N:o 560/2005.

| (2) | Ottaen huomioon Norsunluurannikon tapahtumat olisi asetuksen (EY) 560/2005 liitteessä IA olevaa luetteloa luonnollisista henkilöistä, oikeushenkilöistä, yhteisöistä ja elimistä, joihin kohdistetaan rajoittavia toimenpiteitä, muutettava, |
| --- | --- |

(2)

Ottaen huomioon Norsunluurannikon tapahtumat olisi asetuksen (EY) 560/2005 liitteessä IA olevaa luetteloa luonnollisista henkilöistä, oikeushenkilöistä, yhteisöistä ja elimistä, joihin kohdistetaan rajoittavia toimenpiteitä, muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Poistetaan tämän asetuksen liitteessä luetellut luonnolliset henkilöt asetuksen (EY) N:o 560/2005 liitteessä IA olevasta luettelosta.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 10 päivänä helmikuuta 2012.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. ANTORINI

---

(1)  EUVL L 95, 14.4.2005, s. 1.

1

---

LIITE

1 artiklassa tarkoitetut luonnolliset henkilöt

| 1 | Frank Anderson Kouassi |
| --- | --- |
| 2 | Yanon Yapo |
| 3 | Benjamin Yapo Atsé |
| 4 | Blaise N’Goua Abi |
| 5 | Anne Jacqueline Lohoués Oble |
| 6 | Angèle Gnonsoa |
| 7 | Danièle Boni Claverie |
| 8 | Ettien Amoikon |
| 9 | Kata Kéké Joseph |
| 10 | Touré Amara |
| 11 | Anne Gnahouret Tatret |
| 12 | Thomas N’Guessan Yao |
| 13 | Odette Lago Daléba Loan |
| 14 | Georges Armand Alexis Ouégnin |
| 15 | Rafaël Dogo Djéréké |
| 16 | Marie Odette Lorougnon Souhonon |
| 17 | Felix Nanihio |
| 18 | Lahoua Souanga Etienne |
| 19 | Jean Baptiste Akrou |
| 20 | Lambert Kessé Feh |
| 21 | Togba Norbert |
| 22 | Kone Doféré |
| 23 | Hanny Tchélé Brigitte |
| 24 | Jacques Zady |
| 25 | Ali Keita |
| 26 | Blon Siki Blaise |
| 27 | Moustapha Aziz |
| 28 | Gnamien Yao |
| 29 | Ghislain N’Gbechi |
| 30 | Deby Dally Balawourou |

1

Frank Anderson Kouassi

2

Yanon Yapo

3

Benjamin Yapo Atsé

4

Blaise N’Goua Abi

5

Anne Jacqueline Lohoués Oble

6

Angèle Gnonsoa

7

Danièle Boni Claverie

8

Ettien Amoikon

9

Kata Kéké Joseph

10

Touré Amara

11

Anne Gnahouret Tatret

12

Thomas N’Guessan Yao

13

Odette Lago Daléba Loan

14

Georges Armand Alexis Ouégnin

15

Rafaël Dogo Djéréké

16

Marie Odette Lorougnon Souhonon

17

Felix Nanihio

18

Lahoua Souanga Etienne

19

Jean Baptiste Akrou

20

Lambert Kessé Feh

21

Togba Norbert

22

Kone Doféré

23

Hanny Tchélé Brigitte

24

Jacques Zady

25

Ali Keita

26

Blon Siki Blaise

27

Moustapha Aziz

28

Gnamien Yao

29

Ghislain N’Gbechi

30

Deby Dally Balawourou

---

| 11.2.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 38/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 38/3

---

NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 114/2012,

annettu 10 päivänä helmikuuta 2012,

Valko-Venäjää koskevista rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 765/2006 muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 215 artiklan,

ottaa huomioon Valko-Venäjään kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston päätöksen 2010/639/YUTP (1) muuttamisesta 23 päivänä tammikuuta 2012 annetun neuvoston päätöksen 2012/36/YUTP (2),

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja Euroopan komission yhteisen ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Toukokuun 18 päivänä 2006 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 765/2006 (3) säädetään presidentti Lukašenkan ja tiettyjen Valko-Venäjän virkamiesten varojen jäädyttämisestä. |
| --- | --- |

(1)

Toukokuun 18 päivänä 2006 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 765/2006 (3) säädetään presidentti Lukašenkan ja tiettyjen Valko-Venäjän virkamiesten varojen jäädyttämisestä.

| (2) | Neuvosto on päätöksellä 2012/36/YUTP päättänyt, että varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttäminen olisi ulotettava sekä henkilöihin, jotka ovat vastuussa vakavista ihmisoikeusloukkauksista tai kansalaisyhteiskunnan ja demokraattisen opposition tukahduttamisesta, mukaan luettuina erityisesti johtavassa asemassa olevat henkilöt, että henkilöihin ja yhteisöihin, jotka hyötyvät Lukašenkan hallinnosta tai tukevat sitä, mukaan luettuina erityisesti henkilöt ja yhteisöt, jotka antavat hallinnolle rahallista tai aineellista tukea. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto on päätöksellä 2012/36/YUTP päättänyt, että varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttäminen olisi ulotettava sekä henkilöihin, jotka ovat vastuussa vakavista ihmisoikeusloukkauksista tai kansalaisyhteiskunnan ja demokraattisen opposition tukahduttamisesta, mukaan luettuina erityisesti johtavassa asemassa olevat henkilöt, että henkilöihin ja yhteisöihin, jotka hyötyvät Lukašenkan hallinnosta tai tukevat sitä, mukaan luettuina erityisesti henkilöt ja yhteisöt, jotka antavat hallinnolle rahallista tai aineellista tukea.

| (3) | Tämä toimenpide kuuluu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen soveltamisalaan, ja sen vuoksi sen täytäntöönpano edellyttää unionin tasoista sääntelyä erityisesti sen varmistamiseksi, että talouden toimijat soveltavat sitä yhtenäisesti kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

(3)

Tämä toimenpide kuuluu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen soveltamisalaan, ja sen vuoksi sen täytäntöönpano edellyttää unionin tasoista sääntelyä erityisesti sen varmistamiseksi, että talouden toimijat soveltavat sitä yhtenäisesti kaikissa jäsenvaltioissa.

| (4) | Tästä syystä asetus (EY) N:o 765/2006 olisi muutettava tämän mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Tästä syystä asetus (EY) N:o 765/2006 olisi muutettava tämän mukaisesti.

| (5) | Jotta voidaan varmistaa, että tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tehokkaita, tämän asetuksen olisi tultava voimaan sen julkaisupäivää seuraavana päivänä, |
| --- | --- |

(5)

Jotta voidaan varmistaa, että tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tehokkaita, tämän asetuksen olisi tultava voimaan sen julkaisupäivää seuraavana päivänä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 765/2006 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 2 artikla seuraavasti:
  ”2 artikla
  1.   Jäädytetään kaikki liitteessä I, I A ja I B luetelluille luonnollisille henkilöille tai oikeushenkilöille, yhteisöille tai muille elimille kuuluvat taikka niiden omistuksessa, hallussa tai valvonnassa olevat varat ja taloudelliset resurssit.
  2.   Mitään varoja tai taloudellisia resursseja ei saa suoraan tai välillisesti asettaa liitteessä I, I A tai I B lueteltujen luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten saataville tai hyödynnettäviksi.
  3.   Kielletään tietoinen ja tarkoituksellinen osallistuminen sellaiseen toimintaan, jonka suorana tai välillisenä tavoitteena tai seurauksena on 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden kiertäminen.
  4.   Liite I käsittää luettelon luonnollisista henkilöistä, oikeushenkilöistä, yhteisöistä ja elimistä, joiden neuvosto on Valko-Venäjään kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä 25 päivänä lokakuuta 2010 annetun neuvoston päätöksen 2010/639/YUTP (4) 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti todennut olevan vastuussa vaaleja koskevien kansainvälisten sääntöjen rikkomisesta Valko-Venäjällä 19 päivänä maaliskuuta 2006 pidetyissä presidentinvaaleissa sekä kansalaisyhteiskunnan ja demokraattisen opposition tukahduttamisesta tai läheisesti yhteydessä näistä asioista vastuussa oleviin henkilöihin.
  5.   Liite I A käsittää luettelon luonnollisista henkilöistä, oikeushenkilöistä, yhteisöistä ja elimistä, joiden neuvosto on päätöksen 2010/639/YUTP 2 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti todennut olevan vastuussa vaaleja koskevien kansainvälisten sääntöjen rikkomisesta Valko-Venäjällä 19 päivänä joulukuuta 2010 pidetyissä presidentinvaaleissa sekä kansalaisyhteiskunnan ja demokraattisen opposition tukahduttamisesta tai läheisesti yhteydessä näistä asioista vastuussa oleviin henkilöihin.
  6.   Liite I B käsittää luettelon luonnollisista henkilöistä, oikeushenkilöistä, yhteisöistä ja elimistä, joiden neuvosto on päätöksen 2010/639/YUTP 2 artiklan 1 kohdan c ja d alakohdan mukaisesti todennut joko i) olevan vastuussa vakavista ihmisoikeusloukkauksista tai kansalaisyhteiskunnan ja demokraattisen opposition tukahduttamisesta Valko-Venäjällä tai ii) hyötyvän Lukašenkan hallinnosta tai tukevan sitä. |
| --- | --- |

1)

Korvataan 2 artikla seuraavasti:

”2 artikla

1.   Jäädytetään kaikki liitteessä I, I A ja I B luetelluille luonnollisille henkilöille tai oikeushenkilöille, yhteisöille tai muille elimille kuuluvat taikka niiden omistuksessa, hallussa tai valvonnassa olevat varat ja taloudelliset resurssit.

2.   Mitään varoja tai taloudellisia resursseja ei saa suoraan tai välillisesti asettaa liitteessä I, I A tai I B lueteltujen luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten saataville tai hyödynnettäviksi.

3.   Kielletään tietoinen ja tarkoituksellinen osallistuminen sellaiseen toimintaan, jonka suorana tai välillisenä tavoitteena tai seurauksena on 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden kiertäminen.

4.   Liite I käsittää luettelon luonnollisista henkilöistä, oikeushenkilöistä, yhteisöistä ja elimistä, joiden neuvosto on Valko-Venäjään kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä 25 päivänä lokakuuta 2010 annetun neuvoston päätöksen 2010/639/YUTP (4) 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti todennut olevan vastuussa vaaleja koskevien kansainvälisten sääntöjen rikkomisesta Valko-Venäjällä 19 päivänä maaliskuuta 2006 pidetyissä presidentinvaaleissa sekä kansalaisyhteiskunnan ja demokraattisen opposition tukahduttamisesta tai läheisesti yhteydessä näistä asioista vastuussa oleviin henkilöihin.

5.   Liite I A käsittää luettelon luonnollisista henkilöistä, oikeushenkilöistä, yhteisöistä ja elimistä, joiden neuvosto on päätöksen 2010/639/YUTP 2 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti todennut olevan vastuussa vaaleja koskevien kansainvälisten sääntöjen rikkomisesta Valko-Venäjällä 19 päivänä joulukuuta 2010 pidetyissä presidentinvaaleissa sekä kansalaisyhteiskunnan ja demokraattisen opposition tukahduttamisesta tai läheisesti yhteydessä näistä asioista vastuussa oleviin henkilöihin.

6.   Liite I B käsittää luettelon luonnollisista henkilöistä, oikeushenkilöistä, yhteisöistä ja elimistä, joiden neuvosto on päätöksen 2010/639/YUTP 2 artiklan 1 kohdan c ja d alakohdan mukaisesti todennut joko i) olevan vastuussa vakavista ihmisoikeusloukkauksista tai kansalaisyhteiskunnan ja demokraattisen opposition tukahduttamisesta Valko-Venäjällä tai ii) hyötyvän Lukašenkan hallinnosta tai tukevan sitä.

| 2) | Korvataan 2 b artiklan 1 ja 2 kohdassa, 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa, 4 a artiklassa sekä 8 a artiklan 1 ja 4 kohdassa olevat viittaukset liitteisiin I ja I A viittauksilla liitteisiin I, I A ja I B. |
| --- | --- |

2)

Korvataan 2 b artiklan 1 ja 2 kohdassa, 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa, 4 a artiklassa sekä 8 a artiklan 1 ja 4 kohdassa olevat viittaukset liitteisiin I ja I A viittauksilla liitteisiin I, I A ja I B.

2 artikla

Lisätään tämän asetuksen liite asetukseen (EY) N:o 765/2006 liitteenä I B.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 10 päivänä helmikuuta 2012.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. ANTORINI

---

(1)  Päätös annettu 25 päivänä lokakuuta 2010 (EUVL L 280, 26.10.2010, s. 18).

1

(2)  EUVL L 19, 24.1.2012, s. 31.

2

(3)  EUVL L 134, 20.5.2006, s. 1.

3

(4)  EUVL L 280, 26.10.2010, s. 18.”

4

---

LIITE

”LIITE IB

Ei merkintöjä.”.

---

| 11.2.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 38/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 38/6

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 115/2012,

annettu 9 päivänä helmikuuta 2012,

väliaikaisen tasoitustullin käyttöönotosta tiettyjen Intiasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuonnissa

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 11 päivänä kesäkuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 12 artiklan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

1.1.   Vireillepano

| (1) | Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä13 päivänä toukokuuta 2011 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, tukien vastaisen menettelyn, jäljempänä ’tukimenettely’, vireillepanosta Intiasta, jäljempänä ’Intia’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevien tiettyjen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuonnissa unioniin. |
| --- | --- |

(1)

Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä13 päivänä toukokuuta 2011 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, tukien vastaisen menettelyn, jäljempänä ’tukimenettely’, vireillepanosta Intiasta, jäljempänä ’Intia’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevien tiettyjen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuonnissa unioniin.

| (2) | Samana päivänä komissio julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen (3) polkumyynnin vastaisen menettelyn, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, vireillepanosta Intiasta peräisin olevien tiettyjen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuonnissa unioniin ja käynnisti erillisen tutkimuksen, jäljempänä ’polkumyyntimenettely’. |
| --- | --- |

(2)

Samana päivänä komissio julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen (3) polkumyynnin vastaisen menettelyn, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, vireillepanosta Intiasta peräisin olevien tiettyjen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuonnissa unioniin ja käynnisti erillisen tutkimuksen, jäljempänä ’polkumyyntimenettely’.

| (3) | Tukimenettely käynnistettiin, kun European Industrial Fasteners Institute (EIFI), jäljempänä ’valituksen tekijä’, oli tehnyt 31 päivänä maaliskuuta 2011 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa yli 25 prosenttia tiettyjen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien kokonaistuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen tuetusta tuonnista ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi tutkimuksen vireillepanoa varten. |
| --- | --- |

(3)

Tukimenettely käynnistettiin, kun European Industrial Fasteners Institute (EIFI), jäljempänä ’valituksen tekijä’, oli tehnyt 31 päivänä maaliskuuta 2011 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa yli 25 prosenttia tiettyjen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien kokonaistuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen tuetusta tuonnista ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi tutkimuksen vireillepanoa varten.

| (4) | Ennen menettelyn vireillepanoa komissio ilmoitti perusasetuksen 10 artiklan 7 kohdan mukaisesti Intian viranomaisille saaneensa asianmukaisesti asiakirjanäytöllä vahvistetun valituksen, jossa väitetään, että tiettyjen Intiasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuettu tuonti aiheuttaa merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Intian viranomaisia kehotettiin aloittamaan neuvottelut valituksen sisällön selvittämiseksi ja molemminpuolisesti tyydyttävään ratkaisuun pääsemiseksi. Neuvotteluissa ei päästy molemminpuolisesti tyydyttävään ratkaisuun. |
| --- | --- |

(4)

Ennen menettelyn vireillepanoa komissio ilmoitti perusasetuksen 10 artiklan 7 kohdan mukaisesti Intian viranomaisille saaneensa asianmukaisesti asiakirjanäytöllä vahvistetun valituksen, jossa väitetään, että tiettyjen Intiasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuettu tuonti aiheuttaa merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Intian viranomaisia kehotettiin aloittamaan neuvottelut valituksen sisällön selvittämiseksi ja molemminpuolisesti tyydyttävään ratkaisuun pääsemiseksi. Neuvotteluissa ei päästy molemminpuolisesti tyydyttävään ratkaisuun.

1.2.   Menettelyn osapuolet

| (5) | Komissio ilmoitti menettelyn vireillepanosta virallisesti valituksen tehneille unionin tuottajille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille, käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Intian viranomaisille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(5)

Komissio ilmoitti menettelyn vireillepanosta virallisesti valituksen tehneille unionin tuottajille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille, käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Intian viranomaisille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (6) | Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(6)

Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

1.2.1.   Intiassa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien otanta

| (7) | Koska Intiassa oli runsaasti vientiä harjoittavia tuottajia, vireillepanoilmoituksessa esitettiin tuen määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 27 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Koska Intiassa oli runsaasti vientiä harjoittavia tuottajia, vireillepanoilmoituksessa esitettiin tuen määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 27 artiklan mukaisesti.

| (8) | Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, intialaisia vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan 15 päivän kuluessa menettelyn vireillepanosta ja toimittamaan perustiedot viennistään, kotimarkkinamyynnistään ja tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon liittyvästä toiminnastaan sekä kaikkien niihin etuyhteydessä olevien, tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja/tai myyntiin 1 päivän huhtikuuta 2010 ja 31 päivän maaliskuuta 2011 välisenä aikana osallistuneiden yritysten nimet ja tiedot näiden toiminnasta. |
| --- | --- |

(8)

Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, intialaisia vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan 15 päivän kuluessa menettelyn vireillepanosta ja toimittamaan perustiedot viennistään, kotimarkkinamyynnistään ja tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon liittyvästä toiminnastaan sekä kaikkien niihin etuyhteydessä olevien, tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja/tai myyntiin 1 päivän huhtikuuta 2010 ja 31 päivän maaliskuuta 2011 välisenä aikana osallistuneiden yritysten nimet ja tiedot näiden toiminnasta.

| (9) | Myös asiaan liittyviä Intian viranomaisia kuultiin edustavan otoksen valinnasta. |
| --- | --- |

(9)

Myös asiaan liittyviä Intian viranomaisia kuultiin edustavan otoksen valinnasta.

| (10) | Yhteensä viisi vientiä harjoittavaa tuottajaa, mukaan lukien etuyhteydessä olevien yritysten ryhmä Intiassa, toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen vireillepanoilmoituksessa annetussa määräajassa. Nämä yhteistyössä toimineet yritykset ilmoittivat vieneensä tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tutkimusajanjaksolla. Kun verrattiin tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevia Eurostatin tuontitietoja ja tietoja, jotka yhteistyössä toimineet viisi yritystä ilmoittivat tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin viedyistä määristä, voitiin todeta, että intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen aste oli lähes 100 prosenttia Otos valittiin näin ollen näiden viiden vientiä harjoittavan tuottajan toimittamien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(10)

Yhteensä viisi vientiä harjoittavaa tuottajaa, mukaan lukien etuyhteydessä olevien yritysten ryhmä Intiassa, toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen vireillepanoilmoituksessa annetussa määräajassa. Nämä yhteistyössä toimineet yritykset ilmoittivat vieneensä tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tutkimusajanjaksolla. Kun verrattiin tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevia Eurostatin tuontitietoja ja tietoja, jotka yhteistyössä toimineet viisi yritystä ilmoittivat tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin viedyistä määristä, voitiin todeta, että intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen aste oli lähes 100 prosenttia Otos valittiin näin ollen näiden viiden vientiä harjoittavan tuottajan toimittamien tietojen perusteella.

1.2.2.   Intialaisten yhteistyössä toimineiden yritysten otoksen valinta

| (11) | Komissio valitsi perusasetuksen 27 artiklan mukaisesti otoksen, joka perustui tarkasteltavana olevan tuotteen suurimpaan edustavaan, unioniin suuntautuneen viennin määrään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Otokseen valittiin kolme erillistä yritystä, joiden yhteenlaskettu osuus tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisviennistä Intiasta unioniin on noin 98 prosenttia. |
| --- | --- |

(11)

Komissio valitsi perusasetuksen 27 artiklan mukaisesti otoksen, joka perustui tarkasteltavana olevan tuotteen suurimpaan edustavaan, unioniin suuntautuneen viennin määrään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Otokseen valittiin kolme erillistä yritystä, joiden yhteenlaskettu osuus tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisviennistä Intiasta unioniin on noin 98 prosenttia.

| (12) | Asianomaisia osapuolia ja Intian viranomaisia kuultiin otoksen valinnasta perusasetuksen 27 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kaksi otoksen ulkopuolelle jätettyä tuottajaa vaati tulla hyväksytyksi otokseen. Koska ehdotettu otos oli jo edustava, kuten edellä johdanto-osan 11 kappaleessa mainitaan, todettiin, ettei otosta ole tarpeen muuttaa tai laajentaa. |
| --- | --- |

(12)

Asianomaisia osapuolia ja Intian viranomaisia kuultiin otoksen valinnasta perusasetuksen 27 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kaksi otoksen ulkopuolelle jätettyä tuottajaa vaati tulla hyväksytyksi otokseen. Koska ehdotettu otos oli jo edustava, kuten edellä johdanto-osan 11 kappaleessa mainitaan, todettiin, ettei otosta ole tarpeen muuttaa tai laajentaa.

1.2.3.   Otokseen valitsematta jääneiden yritysten yksilöllinen tarkastelu

| (13) | Yksi otokseen kuulumaton vientiä harjoittava tuottaja pyysi yksilöllistä tarkastelua perusasetuksen 27 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Pyynnön tarkastelu alustavassa vaiheessa olisi ollut liian työlästä. Päätös siitä, myönnetäänkö tälle yritykselle yksilöllinen tarkastelu, tehdään menettelyn myöhemmässä vaiheessa. |
| --- | --- |

(13)

Yksi otokseen kuulumaton vientiä harjoittava tuottaja pyysi yksilöllistä tarkastelua perusasetuksen 27 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Pyynnön tarkastelu alustavassa vaiheessa olisi ollut liian työlästä. Päätös siitä, myönnetäänkö tälle yritykselle yksilöllinen tarkastelu, tehdään menettelyn myöhemmässä vaiheessa.

1.2.4.   Unionin tuottajien otanta

| (14) | Koska unionin tuottajia on ilmeisen paljon, vireillepanoilmoituksessa esitettiin vahingon määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 27 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(14)

Koska unionin tuottajia on ilmeisen paljon, vireillepanoilmoituksessa esitettiin vahingon määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 27 artiklan mukaisesti.

| (15) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se on alustavasti valinnut otoksen unionin tuottajista. Otos koostui viidestä yrityksestä, jotka oli valittu 15:stä unionin tuottajasta, jotka olivat tiedossa ennen tutkimuksen käynnistämistä, niiden myyntimäärien, koon ja maantieteellisen sijaintinsa perusteella. Niiden osuus koko unionin tuotannosta tutkimusajanjaksona oli 37 prosenttia. Asianomaisia osapuolia pyydettiin tutustumaan asiakirjoihin ja esittämään valintaa koskevat huomautuksensa 15 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta. Yksikään asianomaisista osapuolista ei vastustanut ehdotettua viidestä yrityksestä koostuvaa otosta. |
| --- | --- |

(15)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se on alustavasti valinnut otoksen unionin tuottajista. Otos koostui viidestä yrityksestä, jotka oli valittu 15:stä unionin tuottajasta, jotka olivat tiedossa ennen tutkimuksen käynnistämistä, niiden myyntimäärien, koon ja maantieteellisen sijaintinsa perusteella. Niiden osuus koko unionin tuotannosta tutkimusajanjaksona oli 37 prosenttia. Asianomaisia osapuolia pyydettiin tutustumaan asiakirjoihin ja esittämään valintaa koskevat huomautuksensa 15 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta. Yksikään asianomaisista osapuolista ei vastustanut ehdotettua viidestä yrityksestä koostuvaa otosta.

| (16) | Yksi viidestä otokseen valituista unionin tuottajista vetäytyi yhteistyöstä. Jäljelle jääneiden neljän otokseen valitun yrityksen tuotanto on yhteensä 32 prosenttia unionin kokonaistuotannosta tutkimusajanjaksolla. Näin ollen otoksen katsottiin yhä edustavan unionin tuotannonalaa. Tarkastuskäyntejä tehtiin kolmen yrityksen toimitiloihin. Tässä tutkimuksen alustavassa vaiheessa katsottiin riittäväksi tarkastella asiakirja-aineistoa neljän otokseen valitun yrityksen tietojen tarkistamiseksi. |
| --- | --- |

(16)

Yksi viidestä otokseen valituista unionin tuottajista vetäytyi yhteistyöstä. Jäljelle jääneiden neljän otokseen valitun yrityksen tuotanto on yhteensä 32 prosenttia unionin kokonaistuotannosta tutkimusajanjaksolla. Näin ollen otoksen katsottiin yhä edustavan unionin tuotannonalaa. Tarkastuskäyntejä tehtiin kolmen yrityksen toimitiloihin. Tässä tutkimuksen alustavassa vaiheessa katsottiin riittäväksi tarkastella asiakirja-aineistoa neljän otokseen valitun yrityksen tietojen tarkistamiseksi.

1.2.5.   Etuyhteydettömien tuojien otanta

| (17) | Menettelyyn kuuluvien tuojien mahdollisesti suuren määrän vuoksi vireillepanoilmoituksessa esitettiin perusasetuksen 27 artiklan mukaisen otantamenettelyn soveltamista tuojiin. Kaksi tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Koska ilmoittautuneita tuojia oli niin vähän, otantaa päätettiin olla soveltamatta. |
| --- | --- |

(17)

Menettelyyn kuuluvien tuojien mahdollisesti suuren määrän vuoksi vireillepanoilmoituksessa esitettiin perusasetuksen 27 artiklan mukaisen otantamenettelyn soveltamista tuojiin. Kaksi tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Koska ilmoittautuneita tuojia oli niin vähän, otantaa päätettiin olla soveltamatta.

1.2.6.   Kyselylomakkeeseen annetut vastaukset ja tietojen tarkistaminen

| (18) | Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille yrityksille, jotka olivat ilmoittautuneet vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Kyselylomakkeet lähetettiin näin ollen Intian viranomaisille, otokseen valituille vientiä harjoittaville intialaisille tuottajille, otokseen valituille unionin tuottajille, yhteistyössä toimineille unionin tuojille ja kaikille käyttäjille, joita tutkimuksen tiedettiin koskevan. |
| --- | --- |

(18)

Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille yrityksille, jotka olivat ilmoittautuneet vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Kyselylomakkeet lähetettiin näin ollen Intian viranomaisille, otokseen valituille vientiä harjoittaville intialaisille tuottajille, otokseen valituille unionin tuottajille, yhteistyössä toimineille unionin tuojille ja kaikille käyttäjille, joita tutkimuksen tiedettiin koskevan.

| (19) | Vastauksia saatiin Intian viranomaisilta, otokseen kuuluneilta vientiä harjoittavilta tuottajilta ja neljältä otokseen kuuluneelta unionin tuottajalta. Yksikään tuojista ja käyttäjistä, joihin otettiin yhteyttä, ei vastannut lomakkeeseen. |
| --- | --- |

(19)

Vastauksia saatiin Intian viranomaisilta, otokseen kuuluneilta vientiä harjoittavilta tuottajilta ja neljältä otokseen kuuluneelta unionin tuottajalta. Yksikään tuojista ja käyttäjistä, joihin otettiin yhteyttä, ei vastannut lomakkeeseen.

| (20) | Komissio hankki ja tarkasti kaikki asianomaisten osapuolten toimittamat tiedot, joita se piti tarpeellisina tuetun tuonnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten. Tarkastuskäyntejä tehtiin Intian viranomaisten tiloihin Delhissä ja seuraavien osapuolten tiloihin: | Unionin tuottajat







  — | Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Italia, |
| --- | --- | --- | --- |

(20)

Komissio hankki ja tarkasti kaikki asianomaisten osapuolten toimittamat tiedot, joita se piti tarpeellisina tuetun tuonnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten. Tarkastuskäyntejä tehtiin Intian viranomaisten tiloihin Delhissä ja seuraavien osapuolten tiloihin:

Unionin tuottajat

—

Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Italia,

| — | Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italia, |
| --- | --- |

—

Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italia,

| — | Ugivis S.A., Belley, Ranska; |
| --- | --- |

—

Ugivis S.A., Belley, Ranska;

| | Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat







  — | Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharashtra, |
| --- | --- | --- |

Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat

—

Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharashtra,

| — | Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharashtra, |
| --- | --- |

—

Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharashtra,

| — | Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat. |
| --- | --- |

—

Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat.

1.3.   Tutkimusajanjakso

| (21) | Tukia ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2010 ja 31 päivän maaliskuuta 2011 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi kauden vuodesta 2008 tutkimusajanjakson päättymiseen, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(21)

Tukia ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2010 ja 31 päivän maaliskuuta 2011 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi kauden vuodesta 2008 tutkimusajanjakson päättymiseen, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1.   Tarkasteltavana oleva tuote

| (22) | Tarkasteltavana oleva tuote on Intiasta peräisin olevat ruostumattomasta teräksestä valmistetut kiinnikkeet ja niiden osat, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, jotka nykyisin luokitellaan CN-koodeihin 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70. |
| --- | --- |

(22)

Tarkasteltavana oleva tuote on Intiasta peräisin olevat ruostumattomasta teräksestä valmistetut kiinnikkeet ja niiden osat, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, jotka nykyisin luokitellaan CN-koodeihin 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70.

2.2.   Samankaltainen tuote

| (23) | Tarkasteltavana olevalla tuotteella sekä Intian kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä tuotteella samoin kuin unionin tuotannonalan unionissa tuottamalla ja unionin markkinoilla myymällä tuotteella havaittiin olevan samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötavat. Tämän vuoksi näitä tuotteita pidetään alustavasti perusasetuksen 2 artiklan c alakohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina. |
| --- | --- |

(23)

Tarkasteltavana olevalla tuotteella sekä Intian kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä tuotteella samoin kuin unionin tuotannonalan unionissa tuottamalla ja unionin markkinoilla myymällä tuotteella havaittiin olevan samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötavat. Tämän vuoksi näitä tuotteita pidetään alustavasti perusasetuksen 2 artiklan c alakohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

3.   TUET

3.1.   Johdanto

| (24) | Valitukseen sisältyvien tietojen ja komission kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella tutkittiin seuraavia järjestelmiä, joissa oli esitettyjen väitteiden mukaan myönnetty vientitukea:






  a) | tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement Passbook Scheme); |
| --- | --- | --- |

(24)

Valitukseen sisältyvien tietojen ja komission kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella tutkittiin seuraavia järjestelmiä, joissa oli esitettyjen väitteiden mukaan myönnetty vientitukea:

a)

tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement Passbook Scheme);

| b) | ennakkolupajärjestelmä (Advance Authorisation Scheme) |
| --- | --- |

b)

ennakkolupajärjestelmä (Advance Authorisation Scheme)

| c) | tuotantohyödykkeiden tuontia etuustullein koskeva järjestelmä (Export Promotion Capital Goods Scheme); |
| --- | --- |

c)

tuotantohyödykkeiden tuontia etuustullein koskeva järjestelmä (Export Promotion Capital Goods Scheme);

| d) | vientiin suuntautuneiden yksikköjen järjestelmä (Export Oriented Units Scheme) |
| --- | --- |

d)

vientiin suuntautuneiden yksikköjen järjestelmä (Export Oriented Units Scheme)

| e) | Focus Product -järjestelmä (Focus Product Scheme); |
| --- | --- |

e)

Focus Product -järjestelmä (Focus Product Scheme);

| f) | vientiluottojärjestelmä (Export Credit Scheme); |
| --- | --- |

f)

vientiluottojärjestelmä (Export Credit Scheme);

| g) | sähköverosta vapauttaminen (Electricity Duty Exemption, EDE) |
| --- | --- |

g)

sähköverosta vapauttaminen (Electricity Duty Exemption, EDE)

| (25) | Edellä a–e alakohdassa mainitut järjestelmät perustuvat 7 päivänä elokuuta 1992 voimaan tulleeseen ulkomaankaupan kehittämistä ja sääntelyä koskevaan lakiin (Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992) nro 22/1992, jäljempänä ’ulkomaankauppalaki’. Ulkomaankauppalailla Intian viranomaiset valtuutetaan antamaan vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevia tiedonantoja. Nämä tiedonannot esitetään tiivistelmänä ulkomaankauppapolitiikkaa, jäljempänä ’FT-policy’, koskevissa asiakirjoissa, jotka kauppaministeriö julkaisee viiden vuoden välein ja joita päivitetään säännöllisesti. Tämän tapauksen tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon liittyy ulkomaankauppapolitiikkaa koskeva asiakirja FT-policy 09-14. Lisäksi Intian viranomaiset esittelevät FT-policy 09-14 -asiakirjaan liittyviä menettelyjä käsikirjassa ”Handbook of Procedures, Volume I”, jäljempänä ’HOP I 09-14’. Myös kyseinen menettelykäsikirja saatetaan ajan tasalle säännöllisesti. |
| --- | --- |

(25)

Edellä a–e alakohdassa mainitut järjestelmät perustuvat 7 päivänä elokuuta 1992 voimaan tulleeseen ulkomaankaupan kehittämistä ja sääntelyä koskevaan lakiin (Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992) nro 22/1992, jäljempänä ’ulkomaankauppalaki’. Ulkomaankauppalailla Intian viranomaiset valtuutetaan antamaan vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevia tiedonantoja. Nämä tiedonannot esitetään tiivistelmänä ulkomaankauppapolitiikkaa, jäljempänä ’FT-policy’, koskevissa asiakirjoissa, jotka kauppaministeriö julkaisee viiden vuoden välein ja joita päivitetään säännöllisesti. Tämän tapauksen tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon liittyy ulkomaankauppapolitiikkaa koskeva asiakirja FT-policy 09-14. Lisäksi Intian viranomaiset esittelevät FT-policy 09-14 -asiakirjaan liittyviä menettelyjä käsikirjassa ”Handbook of Procedures, Volume I”, jäljempänä ’HOP I 09-14’. Myös kyseinen menettelykäsikirja saatetaan ajan tasalle säännöllisesti.

| (26) | Edellä f alakohdassa mainittu vientiluottojärjestelmä perustuu vuoden 1949 pankkivalvontalain (Banking Regulation Act 1949) 21 ja 35A §:ään, joiden mukaan Intian keskuspankki (Reserve Bank of India, RBI) voi ohjata kaupallisten pankkien vientiluottotoimintaa. |
| --- | --- |

(26)

Edellä f alakohdassa mainittu vientiluottojärjestelmä perustuu vuoden 1949 pankkivalvontalain (Banking Regulation Act 1949) 21 ja 35A §:ään, joiden mukaan Intian keskuspankki (Reserve Bank of India, RBI) voi ohjata kaupallisten pankkien vientiluottotoimintaa.

| (27) | Edellä g alakohdassa mainittu sähköverosta vapauttaminen sisältyy Maharashtran osavaltion hallituksen kannustinjärjestelmään 2007, josta on annettu 30 päivänä maaliskuuta 2007 päivätty päätös numero PSI-1707/(CR-50)/IND-8. |
| --- | --- |

(27)

Edellä g alakohdassa mainittu sähköverosta vapauttaminen sisältyy Maharashtran osavaltion hallituksen kannustinjärjestelmään 2007, josta on annettu 30 päivänä maaliskuuta 2007 päivätty päätös numero PSI-1707/(CR-50)/IND-8.

3.2.   Tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS)

a)   Oikeusperusta

| (28) | DEPBS-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on FT-policy 09-14 -asiakirjan luvussa 4.3 ja HOP I 09-14 -käsikirjan luvussa 4. |
| --- | --- |

(28)

DEPBS-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on FT-policy 09-14 -asiakirjan luvussa 4.3 ja HOP I 09-14 -käsikirjan luvussa 4.

b)   Tukikelpoisuus

| (29) | Tämän järjestelmän mukaista tukea voivat hakea valmistajaviejät ja kauppiasviejät. |
| --- | --- |

(29)

Tämän järjestelmän mukaista tukea voivat hakea valmistajaviejät ja kauppiasviejät.

c)   DEPBS-järjestelmän käytännön toteutus

| (30) | Viejä voi hakea DEPBS-hyvityksiä, jotka lasketaan tiettynä prosenttiosuutena järjestelmän mukaisesti vietyjen tuotteiden arvosta. Intian viranomaiset ovat vahvistaneet tällaiset DEPBS-prosenttiosuudet useimmille tuotteille, myös tarkasteltavana olevalle tuotteelle. Osuudet on määritetty tuotantopanoksia ja myyntiä koskevien vakionormien (Standard Input/Output Norms, SION) perusteella, ja niissä otetaan huomioon tuonnin oletettu osuus vientituotteeseen käytetyistä tuotantopanoksista ja kyseisestä oletetusta tuonnista kannettu tulli riippumatta siitä, onko tuontitullit tosiasiallisesti maksettu vai ei. |
| --- | --- |

(30)

Viejä voi hakea DEPBS-hyvityksiä, jotka lasketaan tiettynä prosenttiosuutena järjestelmän mukaisesti vietyjen tuotteiden arvosta. Intian viranomaiset ovat vahvistaneet tällaiset DEPBS-prosenttiosuudet useimmille tuotteille, myös tarkasteltavana olevalle tuotteelle. Osuudet on määritetty tuotantopanoksia ja myyntiä koskevien vakionormien (Standard Input/Output Norms, SION) perusteella, ja niissä otetaan huomioon tuonnin oletettu osuus vientituotteeseen käytetyistä tuotantopanoksista ja kyseisestä oletetusta tuonnista kannettu tulli riippumatta siitä, onko tuontitullit tosiasiallisesti maksettu vai ei.

| (31) | Yrityksen on tämän järjestelmän eduista hyötyäkseen harjoitettava vientiä. Vientihetkellä viejän on ilmoitettava Intian viranomaisille, että vienti tapahtuu DEPBS-järjestelmän mukaisesti. Tavaroiden vientiä varten Intian tulliviranomaiset antavat lähetysmenettelyn aikana viennin lähetysasiakirjan. Asiakirjasta käy ilmi muun muassa kyseiselle vientitapahtumalle myönnettävä DEPBS-hyvitys. Tässä vaiheessa viejä tietää, kuinka suuren edun se saa. Sen jälkeen kun tulliviranomaiset ovat antaneet kyseisen asiakirjan, Intian viranomaiset eivät voi enää vaikuttaa DEPBS-hyvityksen myöntämiseen. |
| --- | --- |

(31)

Yrityksen on tämän järjestelmän eduista hyötyäkseen harjoitettava vientiä. Vientihetkellä viejän on ilmoitettava Intian viranomaisille, että vienti tapahtuu DEPBS-järjestelmän mukaisesti. Tavaroiden vientiä varten Intian tulliviranomaiset antavat lähetysmenettelyn aikana viennin lähetysasiakirjan. Asiakirjasta käy ilmi muun muassa kyseiselle vientitapahtumalle myönnettävä DEPBS-hyvitys. Tässä vaiheessa viejä tietää, kuinka suuren edun se saa. Sen jälkeen kun tulliviranomaiset ovat antaneet kyseisen asiakirjan, Intian viranomaiset eivät voi enää vaikuttaa DEPBS-hyvityksen myöntämiseen.

| (32) | Intian kirjanpitonormien mukaisesti DEPBS-hyvitykset on vientivelvoitteen täytyttyä mahdollista kirjata tileihin suoriteperusteella tulona. Näitä hyvityksiä voidaan käyttää minkä tahansa tuotteiden – paitsi tuotantohyödykkeiden ja tuontirajoitusten piiriin kuuluvien hyödykkeiden – myöhemmin tapahtuvan tuonnin tullien maksamiseen. Hyvityksiä käyttäen tuodut tavarat voidaan myydä kotimarkkinoilla (jolloin niihin sovelletaan liikevaihtoveroa) tai käyttää muutoin. DEPBS-hyvitykset ovat vapaasti siirrettävissä ja voimassa 24 kuukauden ajan niiden myöntämisestä. |
| --- | --- |

(32)

Intian kirjanpitonormien mukaisesti DEPBS-hyvitykset on vientivelvoitteen täytyttyä mahdollista kirjata tileihin suoriteperusteella tulona. Näitä hyvityksiä voidaan käyttää minkä tahansa tuotteiden – paitsi tuotantohyödykkeiden ja tuontirajoitusten piiriin kuuluvien hyödykkeiden – myöhemmin tapahtuvan tuonnin tullien maksamiseen. Hyvityksiä käyttäen tuodut tavarat voidaan myydä kotimarkkinoilla (jolloin niihin sovelletaan liikevaihtoveroa) tai käyttää muutoin. DEPBS-hyvitykset ovat vapaasti siirrettävissä ja voimassa 24 kuukauden ajan niiden myöntämisestä.

| (33) | DEPBS-hyvitysten hakemukset tehdään sähköisesti, ja ne voivat kattaa rajoittamattoman määrän vientitapahtumia. Tiukkoja määräaikoja ei tosiasiallisesti sovelleta. DEPBS:in hallinnointiin käytettävä sähköinen järjestelmä ei automaattisesti sulje pois vientitapahtumia, joissa ei noudateta HOP I 09–14 -käsikirjan luvussa 4.47 mainittuja hakumääräaikoja. Lisäksi HOP I 09–14 -käsikirjan 9.3 luvussa todetaan selvästi, että määräajan jälkeen jätetyt hakemukset voidaan aina hyväksyä pienen sakkomaksun suorittamista vastaan. |
| --- | --- |

(33)

DEPBS-hyvitysten hakemukset tehdään sähköisesti, ja ne voivat kattaa rajoittamattoman määrän vientitapahtumia. Tiukkoja määräaikoja ei tosiasiallisesti sovelleta. DEPBS:in hallinnointiin käytettävä sähköinen järjestelmä ei automaattisesti sulje pois vientitapahtumia, joissa ei noudateta HOP I 09–14 -käsikirjan luvussa 4.47 mainittuja hakumääräaikoja. Lisäksi HOP I 09–14 -käsikirjan 9.3 luvussa todetaan selvästi, että määräajan jälkeen jätetyt hakemukset voidaan aina hyväksyä pienen sakkomaksun suorittamista vastaan.

| (34) | Kahden otokseen valitun yrityksen (Agarwal Fastners Pvt. Ltd. ja Raajratna Ventures Ltd.) havaittiin hyödyntäneen järjestelmää tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(34)

Kahden otokseen valitun yrityksen (Agarwal Fastners Pvt. Ltd. ja Raajratna Ventures Ltd.) havaittiin hyödyntäneen järjestelmää tutkimusajanjaksolla.

d)   DEPBS-järjestelmää koskevat päätelmät

| (35) | DEPBS-järjestelmästä annetaan perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. DEPBS-hyvityksissä on kyse Intian viranomaisten taloudellisesta tuesta, sillä hyvitystä käytetään aikanaan tuontitullien maksamiseen, mikä vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi DEPBS-hyvityksestä koituu etua viejälle, koska se lisää tämän maksuvalmiutta. |
| --- | --- |

(35)

DEPBS-järjestelmästä annetaan perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. DEPBS-hyvityksissä on kyse Intian viranomaisten taloudellisesta tuesta, sillä hyvitystä käytetään aikanaan tuontitullien maksamiseen, mikä vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi DEPBS-hyvityksestä koituu etua viejälle, koska se lisää tämän maksuvalmiutta.

| (36) | Lisäksi DEPBS-järjestelmä on oikeudellisesti vientituloksesta riippuvainen, joten perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti se on erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista tukea. |
| --- | --- |

(36)

Lisäksi DEPBS-järjestelmä on oikeudellisesti vientituloksesta riippuvainen, joten perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti se on erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista tukea.

| (37) | Järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna verojen ja maksujen palautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä, koska se ei ole perusasetuksen liitteessä I olevassa i kohdassa, liitteessä II (palautusta koskeva määritelmä ja säännöt) ja liitteessä III (korvaavien tuotantopanosten palautusta koskeva määritelmä ja säännöt) vahvistettujen sääntöjen mukainen. Viejää ei velvoiteta tosiasiallisesti käyttämään tullitta tuotuja tavaroita tuotantoprosessissa, eikä hyvityksen määrää lasketa tosiasiallisesti käytettyjen tuotantopanosten perusteella. Käytössä ei myöskään ole mitään järjestelmää tai menettelyä, jonka avulla voitaisiin tarkistaa, mitkä tuotantopanokset käytetään vientituotteen tuotannossa tai onko tuontitulleja palautettu liikaa perusasetuksen liitteessä I olevassa i kohdassa ja liitteissä II ja III tarkoitetulla tavalla. Viejä voi saada DEPBS-järjestelmän edut, vaikkei se toisi maahan lainkaan tuotantopanoksia. Edun saamiseen riittää pelkästään se, että kyseinen viejä vie tavaroita, eikä sen tarvitse osoittaa, että tuotantopanoksia on tuotu maahan. Näin ollen myös viejät, jotka hankkivat kaikki tuotantopanoksensa kotimarkkinoilta eivätkä tuo maahan mitään tuotantopanoksina käytettäviksi kelpaavia tuotteita, voivat saada DEPBS-järjestelmän mukaisia etuja. |
| --- | --- |

(37)

Järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna verojen ja maksujen palautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä, koska se ei ole perusasetuksen liitteessä I olevassa i kohdassa, liitteessä II (palautusta koskeva määritelmä ja säännöt) ja liitteessä III (korvaavien tuotantopanosten palautusta koskeva määritelmä ja säännöt) vahvistettujen sääntöjen mukainen. Viejää ei velvoiteta tosiasiallisesti käyttämään tullitta tuotuja tavaroita tuotantoprosessissa, eikä hyvityksen määrää lasketa tosiasiallisesti käytettyjen tuotantopanosten perusteella. Käytössä ei myöskään ole mitään järjestelmää tai menettelyä, jonka avulla voitaisiin tarkistaa, mitkä tuotantopanokset käytetään vientituotteen tuotannossa tai onko tuontitulleja palautettu liikaa perusasetuksen liitteessä I olevassa i kohdassa ja liitteissä II ja III tarkoitetulla tavalla. Viejä voi saada DEPBS-järjestelmän edut, vaikkei se toisi maahan lainkaan tuotantopanoksia. Edun saamiseen riittää pelkästään se, että kyseinen viejä vie tavaroita, eikä sen tarvitse osoittaa, että tuotantopanoksia on tuotu maahan. Näin ollen myös viejät, jotka hankkivat kaikki tuotantopanoksensa kotimarkkinoilta eivätkä tuo maahan mitään tuotantopanoksina käytettäviksi kelpaavia tuotteita, voivat saada DEPBS-järjestelmän mukaisia etuja.

e)   Tuen määrän laskeminen

| (38) | Perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan ja 5 artiklan mukaisesti tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä laskettiin sen edun mukaan, joka vastaanottajalle todettiin koituneen tutkimusajanjakson aikana. Tässä yhteydessä katsottiin, että etu koituu vastaanottajalle sillä hetkellä, kun vientitapahtuma suoritetaan järjestelmän mukaisesti. Kyseisellä hetkellä Intian viranomaisten on siis luovuttava tulleista, ja tämä luopuminen on perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettua taloudellista tukea. Intian viranomaiset eivät voi enää vaikuttaa tuen myöntämiseen sen jälkeen, kun tulliviranomaiset ovat antaneet viennin lähetysasiakirjan, josta muun muassa käy ilmi kyseiselle vientitapahtumalle myönnettävä DEPBS-hyvitys. Edellä esitetyn perusteella on asianmukaista pitää DEPBS-järjestelmästä saatuna etuna järjestelmän mukaisista vientitapahtumista tutkimusajanjakson aikana hankittujen hyvitysten summaa. |
| --- | --- |

(38)

Perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan ja 5 artiklan mukaisesti tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä laskettiin sen edun mukaan, joka vastaanottajalle todettiin koituneen tutkimusajanjakson aikana. Tässä yhteydessä katsottiin, että etu koituu vastaanottajalle sillä hetkellä, kun vientitapahtuma suoritetaan järjestelmän mukaisesti. Kyseisellä hetkellä Intian viranomaisten on siis luovuttava tulleista, ja tämä luopuminen on perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettua taloudellista tukea. Intian viranomaiset eivät voi enää vaikuttaa tuen myöntämiseen sen jälkeen, kun tulliviranomaiset ovat antaneet viennin lähetysasiakirjan, josta muun muassa käy ilmi kyseiselle vientitapahtumalle myönnettävä DEPBS-hyvitys. Edellä esitetyn perusteella on asianmukaista pitää DEPBS-järjestelmästä saatuna etuna järjestelmän mukaisista vientitapahtumista tutkimusajanjakson aikana hankittujen hyvitysten summaa.

| (39) | Perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen saamisesta välttämättä aiheutuvat kustannukset vähennettiin näin määritellyistä hyvityksistä, jos oli esitetty perusteltu pyyntö, ja näin saatiin tuen määrä (osoittaja). Tuen määrä on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkimusajanjakson kokonaisviennin liikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. |
| --- | --- |

(39)

Perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen saamisesta välttämättä aiheutuvat kustannukset vähennettiin näin määritellyistä hyvityksistä, jos oli esitetty perusteltu pyyntö, ja näin saatiin tuen määrä (osoittaja). Tuen määrä on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkimusajanjakson kokonaisviennin liikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.

| (40) | Tämän järjestelmän mukainen tuki asianomaisille yrityksille oli tutkimusajanjaksolla 4,70–6,53 prosenttia. |
| --- | --- |

(40)

Tämän järjestelmän mukainen tuki asianomaisille yrityksille oli tutkimusajanjaksolla 4,70–6,53 prosenttia.

3.3.   Ennakkolupajärjestelmä (Advance Authorisation Scheme, AAS)

a)   Oikeusperusta

| (41) | Järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on FT-policy 09-14 -asiakirjan kohdissa 4.1.3.–4.1.14 ja HOP I 09-14-käsikirjan luvuissa 4.1–4.30A. |
| --- | --- |

(41)

Järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on FT-policy 09-14 -asiakirjan kohdissa 4.1.3.–4.1.14 ja HOP I 09-14-käsikirjan luvuissa 4.1–4.30A.

b)   Tukikelpoisuus

| (42) | AAS-järjestelmään kuuluu kuusi alajärjestelmää, joita kuvataan tarkemmin johdanto-osan 43 kappaleessa. Alajärjestelmät eroavat toisistaan muun muassa tukikelpoisuuden perusteella. Tosiasiallisen maastaviennin AAS-tukea ja vuotuisten tarpeiden mukaista AAS-tukea voivat hakea valmistajaviejät ja kauppiasviejät, jotka ovat ”sidoksissa” valmistajiin. Lopulliselle viejälle tavaraa toimittavat valmistajaviejät voivat saada välituotetoimituksiin tarkoitettua AAS-tukea. Pääurakoitsijat, jotka toimittavat tavaraa FT-policy 09-14 -asiakirjan kohdassa 8.2 mainituille vientiin rinnastettavaa toimintaa harjoittaville tahoille, kuten vientiin suuntautuneille yksiköille, voivat saada vientiin rinnastettavan toiminnan AAS-tukea. Valmistajaviejille tavaraa toimittavat välitoimittajat voivat saada vientiin rinnastettavan toiminnan tukea ennakkoluovutusta koskevista ARO-alajärjestelmistä sekä kotimaisten remburssien ja vastaremburssien järjestelmistä. |
| --- | --- |

(42)

AAS-järjestelmään kuuluu kuusi alajärjestelmää, joita kuvataan tarkemmin johdanto-osan 43 kappaleessa. Alajärjestelmät eroavat toisistaan muun muassa tukikelpoisuuden perusteella. Tosiasiallisen maastaviennin AAS-tukea ja vuotuisten tarpeiden mukaista AAS-tukea voivat hakea valmistajaviejät ja kauppiasviejät, jotka ovat ”sidoksissa” valmistajiin. Lopulliselle viejälle tavaraa toimittavat valmistajaviejät voivat saada välituotetoimituksiin tarkoitettua AAS-tukea. Pääurakoitsijat, jotka toimittavat tavaraa FT-policy 09-14 -asiakirjan kohdassa 8.2 mainituille vientiin rinnastettavaa toimintaa harjoittaville tahoille, kuten vientiin suuntautuneille yksiköille, voivat saada vientiin rinnastettavan toiminnan AAS-tukea. Valmistajaviejille tavaraa toimittavat välitoimittajat voivat saada vientiin rinnastettavan toiminnan tukea ennakkoluovutusta koskevista ARO-alajärjestelmistä sekä kotimaisten remburssien ja vastaremburssien järjestelmistä.

c)   Käytännön toteutus

| (43) | Ennakkolupia voidaan myöntää seuraaviin:
  i)   Tosiasiallinen vienti: Tämä on alajärjestelmistä tärkein. Siinä voidaan tuoda tuotantopanoksia tullitta tietyn vientituotteen valmistukseen. Tosiasiallisella viennillä tarkoitetaan tässä yhteydessä sitä, että vientituote on vietävä Intian alueelta. Lisenssissä mainitaan tuonnin tullihelpotukset ja vientivelvoitteet sekä vientituotteen tyyppi.
  ii)   Vuotuiset tarpeet: Vuotuisia tarpeita koskevia lupia ei ole liitetty tiettyyn vientituotteeseen, vaan laajempaan tuoteryhmään (esimerkiksi kemialliset tuotteet ja niihin liittyvät tuotteet). Lisenssinhaltija voi (aiemman viennin mukaan määräytyvään tiettyyn enimmäisarvoon saakka) tuoda tullitta tuotantopanoksia, joita käytetään minkä tahansa kyseiseen tuoteryhmään kuuluvan tuotteen valmistukseen. Se voi viedä mitä tahansa kyseiseen tuoteryhmään kuuluvaa valmista tuotetta, jonka valmistukseen on käytetty kyseisiä tullitta tuotuja aineksia.
  iii)   Välituotetoimitukset: Tämä alajärjestelmä kattaa tapaukset, joissa kaksi valmistajaa aikoo tuottaa yhtä vientituotetta jakamalla tuotantoprosessin keskenään. Valmistajaviejä, joka tuottaa välituotetta, voi tuoda tuotantopanosmateriaaleja tullitta ja saada tähän tarkoitukseen välituotetoimituksiin tarkoitettua AAS-tukea. Lopullinen viejä saattaa valmistuksen loppuun, ja sillä on velvollisuus viedä valmis tuote.
  iv)   Vientiin rinnastettava toiminta: Tässä alajärjestelmässä pääurakoitsija voi tuoda tullitta tuotantopanoksia, joita tarvitaan sellaisten tuotteiden valmistukseen, joita myydään vientitavaroihin rinnastettavina tuotteina FT policy 09-14 -asiakirjan kohdassa 8.2 mainituille asiakasryhmille. Intian viranomaisten mukaan vientiin rinnastettavalla toiminnalla tarkoitetaan sellaisia liiketoimia, joissa toimitetut tavarat eivät poistu maasta. Eräitä toimituksia pidetään vientiin rinnastettavina edellyttäen, että tavarat on valmistettu Intiassa, esimerkiksi tavaratoimituksia vientiin suuntautuneille yksiköille tai erityistalousalueille sijoittautuneille yrityksille.
  v)   Ennakkoluovutusasiakirjat (Advance Release Order, ARO): Ennakkoluvan haltija, joka aikoo suoran tuonnin sijasta hankkia tuotantopanokset kotimarkkinoilta, voi halutessaan käyttää niiden hankkimiseen ARO-asiakirjoja. Tällöin ennakkoluvat vahvistetaan ARO-asiakirjoiksi ja siirretään kotimaiselle toimittajalle niissä eriteltyjen tuotantopanosten toimituksen yhteydessä. ARO-asiakirjat oikeuttavat kotimaisen toimittajan tiettyihin vientiin rinnastettavassa toiminnassa myönnettäviin etuihin, joita selostetaan FT-policy 09-14 -asiakirjan kohdassa 8.3, ts. välitoimituksia tai vientiin rinnastettavaa toimintaa koskevan AAS-järjestelmän soveltamiseen, vientiin rinnastettavan toiminnan palautusjärjestelyihin ja lopullisen valmisteveron palautukseen. ARO-järjestelmässä verot ja tullit palautetaan tuotteen toimittajalle eikä lopulliselle viejälle tullinpalautusjärjestelmässä. Verot/tullit voidaan palauttaa sekä kotimarkkinoilta hankittuja että tuotuja tuotantopanoksia käytettäessä.
  vi)   Kotimaiset remburssit ja vastaremburssit: Myös tämä alajärjestelmä koskee kotimarkkinatoimituksia ennakkoluvan haltijalle. Ennakkoluvan haltija voi pyytää pankilta kotimaisen remburssin avaamista kotimaisen toimittajan hyväksi. Pankki kirjaa lupaan suorassa tuonnissa ainoastaan sellaisten tavaroiden arvon ja määrän, jotka on hankittu kotimarkkinoilta tuonnin sijaan. Kotimainen toimittaja on oikeutettu tiettyihin vientiin rinnastettavassa toiminnassa myönnettäviin etuihin, joita selostetaan FT-policy 09-14 -asiakirjan kohdassa 8.3, ts. välitoimituksiin tai vientiin rinnastettavaa toimintaa koskevan AAS-järjestelmän soveltamiseen, vientiin rinnastettavan toiminnan palautusjärjestelyihin ja lopullisen valmisteveron palautukseen. |
| --- | --- |

(43)

Ennakkolupia voidaan myöntää seuraaviin:

i)   Tosiasiallinen vienti: Tämä on alajärjestelmistä tärkein. Siinä voidaan tuoda tuotantopanoksia tullitta tietyn vientituotteen valmistukseen. Tosiasiallisella viennillä tarkoitetaan tässä yhteydessä sitä, että vientituote on vietävä Intian alueelta. Lisenssissä mainitaan tuonnin tullihelpotukset ja vientivelvoitteet sekä vientituotteen tyyppi.

ii)   Vuotuiset tarpeet: Vuotuisia tarpeita koskevia lupia ei ole liitetty tiettyyn vientituotteeseen, vaan laajempaan tuoteryhmään (esimerkiksi kemialliset tuotteet ja niihin liittyvät tuotteet). Lisenssinhaltija voi (aiemman viennin mukaan määräytyvään tiettyyn enimmäisarvoon saakka) tuoda tullitta tuotantopanoksia, joita käytetään minkä tahansa kyseiseen tuoteryhmään kuuluvan tuotteen valmistukseen. Se voi viedä mitä tahansa kyseiseen tuoteryhmään kuuluvaa valmista tuotetta, jonka valmistukseen on käytetty kyseisiä tullitta tuotuja aineksia.

iii)   Välituotetoimitukset: Tämä alajärjestelmä kattaa tapaukset, joissa kaksi valmistajaa aikoo tuottaa yhtä vientituotetta jakamalla tuotantoprosessin keskenään. Valmistajaviejä, joka tuottaa välituotetta, voi tuoda tuotantopanosmateriaaleja tullitta ja saada tähän tarkoitukseen välituotetoimituksiin tarkoitettua AAS-tukea. Lopullinen viejä saattaa valmistuksen loppuun, ja sillä on velvollisuus viedä valmis tuote.

iv)   Vientiin rinnastettava toiminta: Tässä alajärjestelmässä pääurakoitsija voi tuoda tullitta tuotantopanoksia, joita tarvitaan sellaisten tuotteiden valmistukseen, joita myydään vientitavaroihin rinnastettavina tuotteina FT policy 09-14 -asiakirjan kohdassa 8.2 mainituille asiakasryhmille. Intian viranomaisten mukaan vientiin rinnastettavalla toiminnalla tarkoitetaan sellaisia liiketoimia, joissa toimitetut tavarat eivät poistu maasta. Eräitä toimituksia pidetään vientiin rinnastettavina edellyttäen, että tavarat on valmistettu Intiassa, esimerkiksi tavaratoimituksia vientiin suuntautuneille yksiköille tai erityistalousalueille sijoittautuneille yrityksille.

v)   Ennakkoluovutusasiakirjat (Advance Release Order, ARO): Ennakkoluvan haltija, joka aikoo suoran tuonnin sijasta hankkia tuotantopanokset kotimarkkinoilta, voi halutessaan käyttää niiden hankkimiseen ARO-asiakirjoja. Tällöin ennakkoluvat vahvistetaan ARO-asiakirjoiksi ja siirretään kotimaiselle toimittajalle niissä eriteltyjen tuotantopanosten toimituksen yhteydessä. ARO-asiakirjat oikeuttavat kotimaisen toimittajan tiettyihin vientiin rinnastettavassa toiminnassa myönnettäviin etuihin, joita selostetaan FT-policy 09-14 -asiakirjan kohdassa 8.3, ts. välitoimituksia tai vientiin rinnastettavaa toimintaa koskevan AAS-järjestelmän soveltamiseen, vientiin rinnastettavan toiminnan palautusjärjestelyihin ja lopullisen valmisteveron palautukseen. ARO-järjestelmässä verot ja tullit palautetaan tuotteen toimittajalle eikä lopulliselle viejälle tullinpalautusjärjestelmässä. Verot/tullit voidaan palauttaa sekä kotimarkkinoilta hankittuja että tuotuja tuotantopanoksia käytettäessä.

vi)   Kotimaiset remburssit ja vastaremburssit: Myös tämä alajärjestelmä koskee kotimarkkinatoimituksia ennakkoluvan haltijalle. Ennakkoluvan haltija voi pyytää pankilta kotimaisen remburssin avaamista kotimaisen toimittajan hyväksi. Pankki kirjaa lupaan suorassa tuonnissa ainoastaan sellaisten tavaroiden arvon ja määrän, jotka on hankittu kotimarkkinoilta tuonnin sijaan. Kotimainen toimittaja on oikeutettu tiettyihin vientiin rinnastettavassa toiminnassa myönnettäviin etuihin, joita selostetaan FT-policy 09-14 -asiakirjan kohdassa 8.3, ts. välitoimituksiin tai vientiin rinnastettavaa toimintaa koskevan AAS-järjestelmän soveltamiseen, vientiin rinnastettavan toiminnan palautusjärjestelyihin ja lopullisen valmisteveron palautukseen.

| (44) | Yksi otokseen kuuluva yritys sai tutkimusajanjaksolla AAS-järjestelmästä etuja, jotka liittyivät tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Kyseinen yritys hyödynsi yhtä alajärjestelmää, tosiasiallisen maastaviennin AAS-tukea. Sen vuoksi ei ole tarpeen määrittää tasoitustoimenpiteiden soveltamisen mahdollisuutta muiden, käyttämättömien alajärjestelmien suhteen. |
| --- | --- |

(44)

Yksi otokseen kuuluva yritys sai tutkimusajanjaksolla AAS-järjestelmästä etuja, jotka liittyivät tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Kyseinen yritys hyödynsi yhtä alajärjestelmää, tosiasiallisen maastaviennin AAS-tukea. Sen vuoksi ei ole tarpeen määrittää tasoitustoimenpiteiden soveltamisen mahdollisuutta muiden, käyttämättömien alajärjestelmien suhteen.

| (45) | Intian viranomaisten suorittamien tarkastusten helpottamiseksi ennakkoluvan haltija on laissa velvoitettu tekemään määrämuotoisen totuudenmukaisen ja asianmukaisen selvityksen tullitta tuotujen / kotimarkkinoilta hankittujen tuotteiden kulutuksesta ja käytöstä (HOP I 09-14 -käsikirjan luvut 4.26 ja 4.30 ja lisäys 23) eli pitämään rekisteriä todellisesta kulutuksesta. Ulkopuolisen laillistetun tilintarkastajan / kustannusten ja töiden tarkastajan on varmennettava tämä rekisteri ja annettava todistus, jossa vahvistetaan, että määrätyt rekisterit ja niihin liittyvät tallenteet on tarkastettu ja että lisäyksen 23 mukaisesti toimitetut tiedot ovat kaikilta osin totuudenmukaiset ja asianmukaiset. |
| --- | --- |

(45)

Intian viranomaisten suorittamien tarkastusten helpottamiseksi ennakkoluvan haltija on laissa velvoitettu tekemään määrämuotoisen totuudenmukaisen ja asianmukaisen selvityksen tullitta tuotujen / kotimarkkinoilta hankittujen tuotteiden kulutuksesta ja käytöstä (HOP I 09-14 -käsikirjan luvut 4.26 ja 4.30 ja lisäys 23) eli pitämään rekisteriä todellisesta kulutuksesta. Ulkopuolisen laillistetun tilintarkastajan / kustannusten ja töiden tarkastajan on varmennettava tämä rekisteri ja annettava todistus, jossa vahvistetaan, että määrätyt rekisterit ja niihin liittyvät tallenteet on tarkastettu ja että lisäyksen 23 mukaisesti toimitetut tiedot ovat kaikilta osin totuudenmukaiset ja asianmukaiset.

| (46) | Asianomaisen yrityksen tutkimusajanjakson aikana hyödyntämän alajärjestelmän (tosiasiallinen vienti) osalta Intian viranomaiset määräävät sekä tuonnin tullihelpotusten että vientivelvoitteiden määrän ja arvon, ja ne kirjataan lupaan. Lisäksi vienti- ja tuontihetkellä viranomaiset kirjaavat vastaavat tapahtumat lupaan. Intian viranomaiset päättävät tämän järjestelmän mukaisesti tapahtuvan tuonnin määrän niin sanottujen SION-vakionormien perusteella; nämä normit ovat olemassa useimmista tuotteista, niin myös tarkasteltavana olevasta tuotteesta. Tuodut tuotantopanokset eivät ole siirrettävissä, ja ne on käytettävä tietyn vientituotteen valmistamiseen. Vientivelvoite on täytettävä lisenssin antamisen jälkeen ennalta määrätyssä määräajassa (24 kuukauden määräaika, jota voidaan pidentää kahdesti kuudella kuukaudella). |
| --- | --- |

(46)

Asianomaisen yrityksen tutkimusajanjakson aikana hyödyntämän alajärjestelmän (tosiasiallinen vienti) osalta Intian viranomaiset määräävät sekä tuonnin tullihelpotusten että vientivelvoitteiden määrän ja arvon, ja ne kirjataan lupaan. Lisäksi vienti- ja tuontihetkellä viranomaiset kirjaavat vastaavat tapahtumat lupaan. Intian viranomaiset päättävät tämän järjestelmän mukaisesti tapahtuvan tuonnin määrän niin sanottujen SION-vakionormien perusteella; nämä normit ovat olemassa useimmista tuotteista, niin myös tarkasteltavana olevasta tuotteesta. Tuodut tuotantopanokset eivät ole siirrettävissä, ja ne on käytettävä tietyn vientituotteen valmistamiseen. Vientivelvoite on täytettävä lisenssin antamisen jälkeen ennalta määrätyssä määräajassa (24 kuukauden määräaika, jota voidaan pidentää kahdesti kuudella kuukaudella).

| (47) | Tutkimuksessa vahvistettiin, että Intian viranomaisten määräämiä tarkastusvaatimuksia ei joko noudatettu tai vielä testattu käytännössä. |
| --- | --- |

(47)

Tutkimuksessa vahvistettiin, että Intian viranomaisten määräämiä tarkastusvaatimuksia ei joko noudatettu tai vielä testattu käytännössä.

| (48) | Järjestelmää käyttävä yritys piti tietynlaista tuotanto- ja kulutusrekisteriä. Lisäystä 23 ei täydennetty asianmukaisesti, joten sitä ei voitu pitää HOP I 09-14 –käsikirjan luvuissa 4.26 ja 4.30 tarkoitettuna rekisterinä todellisesta kulutuksesta. Rekisteriä todellisesta kulutuksesta ei ollut saatavilla tutkimusajanjaksolta, minkä vuoksi kulutustallenteita ei voitu todentaa, jotta olisi voitu vahvistaa, mitä panoksia vietyjen tuotteiden tuotannossa käytettiin ja missä määrin, kuten lisäyksessä 23 edellytetään. Edellä johdanto-osan 45 kappaleessa tarkoitettujen tarkastusvaatimusten osalta voidaan todeta, että yritys ei pitänyt rekisteriä siitä, miten todistusten antaminen tapahtui. Saatavilla ei ollut tilintarkastussuunnitelmaa tai muuta todistusaineistoa suoritetusta tilintarkastuksesta (esim. tilintarkastusraporttia) eikä käytetystä menetelmästä ollut kirjattua tietoa; tietoja ei myöskään ollut tämän tehtävän edellyttämistä erityisvaatimuksista (tarkat tekniset tiedot tuotantoprosessista). Lisäyksessä 23 ilmoitetusta yrityksen mahdollisesta liiallisesta tullinpalautuksesta ei aiheutunut mitään asianomaisten viranomaisten suorittamia toimia tai tarkastuksia. Yhteenvetona voidaan todeta, ettei tutkittu viejä kyennyt osoittamaan, että asiaankuuluvia FT-policy 09-14 -asiakirjan vaatimuksia olisi noudatettu. |
| --- | --- |

(48)

Järjestelmää käyttävä yritys piti tietynlaista tuotanto- ja kulutusrekisteriä. Lisäystä 23 ei täydennetty asianmukaisesti, joten sitä ei voitu pitää HOP I 09-14 –käsikirjan luvuissa 4.26 ja 4.30 tarkoitettuna rekisterinä todellisesta kulutuksesta. Rekisteriä todellisesta kulutuksesta ei ollut saatavilla tutkimusajanjaksolta, minkä vuoksi kulutustallenteita ei voitu todentaa, jotta olisi voitu vahvistaa, mitä panoksia vietyjen tuotteiden tuotannossa käytettiin ja missä määrin, kuten lisäyksessä 23 edellytetään. Edellä johdanto-osan 45 kappaleessa tarkoitettujen tarkastusvaatimusten osalta voidaan todeta, että yritys ei pitänyt rekisteriä siitä, miten todistusten antaminen tapahtui. Saatavilla ei ollut tilintarkastussuunnitelmaa tai muuta todistusaineistoa suoritetusta tilintarkastuksesta (esim. tilintarkastusraporttia) eikä käytetystä menetelmästä ollut kirjattua tietoa; tietoja ei myöskään ollut tämän tehtävän edellyttämistä erityisvaatimuksista (tarkat tekniset tiedot tuotantoprosessista). Lisäyksessä 23 ilmoitetusta yrityksen mahdollisesta liiallisesta tullinpalautuksesta ei aiheutunut mitään asianomaisten viranomaisten suorittamia toimia tai tarkastuksia. Yhteenvetona voidaan todeta, ettei tutkittu viejä kyennyt osoittamaan, että asiaankuuluvia FT-policy 09-14 -asiakirjan vaatimuksia olisi noudatettu.

d)   AAS-järjestelmää koskevat päätelmät

| (49) | Vapautus tuontitulleista on perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja 3 artiklan 2 kohdan mukaista tukea, koska se on Intian viranomaisten taloudellista tukea, josta on koitunut etua tutkitulle viejälle. |
| --- | --- |

(49)

Vapautus tuontitulleista on perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja 3 artiklan 2 kohdan mukaista tukea, koska se on Intian viranomaisten taloudellista tukea, josta on koitunut etua tutkitulle viejälle.

| (50) | Lisäksi tosiasiallisen maastaviennin AAS-tuet ovat selkeästi oikeudellisesti vientituloksesta riippuvaisia, joten perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti ne ovat erityisiä ja tasoitustoimenpiteiden alaisia. Yritys ei voi saada tukia tästä järjestelmästä ilman vientisitoumusta. |
| --- | --- |

(50)

Lisäksi tosiasiallisen maastaviennin AAS-tuet ovat selkeästi oikeudellisesti vientituloksesta riippuvaisia, joten perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti ne ovat erityisiä ja tasoitustoimenpiteiden alaisia. Yritys ei voi saada tukia tästä järjestelmästä ilman vientisitoumusta.

| (51) | Tässä tapauksessa sovellettua alajärjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Se ei ole perusasetuksen liitteessä I olevan i alakohdan, liitteen II (palautusta koskeva määritelmä ja säännöt) ja liitteen III (korvaavien tuotantopanosten palautusta koskeva määritelmä ja säännöt) sääntöjen mukainen. Intian viranomaiset eivät soveltaneet tehokasta tarkistusjärjestelmää tai -menettelyä varmistaakseen, käytettiinkö tuotantopanoksia vientituotteen tuotannossa ja missä määrin niitä siinä käytettiin (perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 4 alakohta ja korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen osalta perusasetuksen liitteessä III olevan II kohdan 2 alakohta). Tarkasteltavana olevan tuotteen SION-vakionormit eivät olleet riittävän tarkkoja, eikä niitä sinällään voida pitää todellisen kulutuksen arviointiin soveltuvana tarkistusjärjestelmänä, koska vakionormit on laadittu niin, että Intian viranomaiset eivät voi riittävän tarkkaan varmentaa niiden perusteella sitä, millaisia tuotantopanosmääriä vientituotannossa on kulutettu. Intian viranomaiset eivät myöskään tehneet tosiasiallisesti käytettyihin tuotantopanoksiin perustuvaa lisätutkimusta, vaikka sellaista olisi tavallisesti vaadittava, kun käytössä ei ole tehokasta tarkistusjärjestelmää (perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 5 kohta ja liitteessä III olevan II kohdan 3 kohta). |
| --- | --- |

(51)

Tässä tapauksessa sovellettua alajärjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Se ei ole perusasetuksen liitteessä I olevan i alakohdan, liitteen II (palautusta koskeva määritelmä ja säännöt) ja liitteen III (korvaavien tuotantopanosten palautusta koskeva määritelmä ja säännöt) sääntöjen mukainen. Intian viranomaiset eivät soveltaneet tehokasta tarkistusjärjestelmää tai -menettelyä varmistaakseen, käytettiinkö tuotantopanoksia vientituotteen tuotannossa ja missä määrin niitä siinä käytettiin (perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 4 alakohta ja korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen osalta perusasetuksen liitteessä III olevan II kohdan 2 alakohta). Tarkasteltavana olevan tuotteen SION-vakionormit eivät olleet riittävän tarkkoja, eikä niitä sinällään voida pitää todellisen kulutuksen arviointiin soveltuvana tarkistusjärjestelmänä, koska vakionormit on laadittu niin, että Intian viranomaiset eivät voi riittävän tarkkaan varmentaa niiden perusteella sitä, millaisia tuotantopanosmääriä vientituotannossa on kulutettu. Intian viranomaiset eivät myöskään tehneet tosiasiallisesti käytettyihin tuotantopanoksiin perustuvaa lisätutkimusta, vaikka sellaista olisi tavallisesti vaadittava, kun käytössä ei ole tehokasta tarkistusjärjestelmää (perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 5 kohta ja liitteessä III olevan II kohdan 3 kohta).

| (52) | Kyseinen alajärjestelmä mahdollistaa siis tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton. |
| --- | --- |

(52)

Kyseinen alajärjestelmä mahdollistaa siis tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton.

e)   Tuen määrän laskeminen

| (53) | Koska sallittua tullinpalautusjärjestelmää tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmää ei sovelleta, tasoitustoimenpiteiden alainen etu on tuotantopanosten tuonnista yleensä kannettavien tuontitullien koko palautettu määrä. Tässä yhteydessä on syytä tuoda esiin, että perusasetuksessa ei säädetä ainoastaan liiallisesta tuontitullien palauttamisesta johtuvasta tasoitustoimenpiteiden käyttöönotosta. Perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja liitteessä I olevan i alakohdan mukaan liiallinen tullinpalautus voi oikeuttaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton ainoastaan, jos perusasetuksen liitteiden II ja III edellytykset täyttyvät. Kyseiset edellytykset eivät kuitenkaan täyttyneet tässä tapauksessa. Näin ollen, jos asianmukaista valvontamenettelyä ei näytetä toteen, edellä mainittua tullinpalautusjärjestelmiin sovellettavaa poikkeusta ei voida soveltaa, vaan sen sijaan sovelletaan tavanomaista sääntöä, jonka mukaan tasoitustullit määräytyvät maksamattomien tullien määrän (saamatta jääneen tulon) mukaan eikä oletetun liiallisen tullinpalautuksen mukaan. Kuten perusasetuksen liitteessä II olevassa II kohdassa ja liitteessä III olevassa II kohdassa säädetään, kyseisenlaisen liiallisen palautuksen laskeminen ei ole tutkijaviranomaisen tehtävä. Perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan mukaan päinvastoin riittää, että tutkijaviranomainen toteaa, että on olemassa riittävä näyttö siitä, että tietty tarkastusjärjestelmä ei ole asianmukainen. |
| --- | --- |

(53)

Koska sallittua tullinpalautusjärjestelmää tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmää ei sovelleta, tasoitustoimenpiteiden alainen etu on tuotantopanosten tuonnista yleensä kannettavien tuontitullien koko palautettu määrä. Tässä yhteydessä on syytä tuoda esiin, että perusasetuksessa ei säädetä ainoastaan liiallisesta tuontitullien palauttamisesta johtuvasta tasoitustoimenpiteiden käyttöönotosta. Perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja liitteessä I olevan i alakohdan mukaan liiallinen tullinpalautus voi oikeuttaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton ainoastaan, jos perusasetuksen liitteiden II ja III edellytykset täyttyvät. Kyseiset edellytykset eivät kuitenkaan täyttyneet tässä tapauksessa. Näin ollen, jos asianmukaista valvontamenettelyä ei näytetä toteen, edellä mainittua tullinpalautusjärjestelmiin sovellettavaa poikkeusta ei voida soveltaa, vaan sen sijaan sovelletaan tavanomaista sääntöä, jonka mukaan tasoitustullit määräytyvät maksamattomien tullien määrän (saamatta jääneen tulon) mukaan eikä oletetun liiallisen tullinpalautuksen mukaan. Kuten perusasetuksen liitteessä II olevassa II kohdassa ja liitteessä III olevassa II kohdassa säädetään, kyseisenlaisen liiallisen palautuksen laskeminen ei ole tutkijaviranomaisen tehtävä. Perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan mukaan päinvastoin riittää, että tutkijaviranomainen toteaa, että on olemassa riittävä näyttö siitä, että tietty tarkastusjärjestelmä ei ole asianmukainen.

| (54) | AAS-järjestelmää hyödyntäneen yrityksen tuen määrä laskettiin tutkimusajanjaksolla alajärjestelmän nojalla tuotujen raaka-aineiden kantamatta jääneiden tuontitullien (perustulli ja erityinen lisätulli) perusteella (osoittaja). Tuen saamisesta välttämättä aiheutuvat kustannukset vähennettiin tuen määrästä perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti, jos sitä koskeva pyyntö oli perusteltu. Tuen määrä on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevan tuotteen viennin liikevaihtoon (nimittäjä) tutkimusajanjaksolla, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. |
| --- | --- |

(54)

AAS-järjestelmää hyödyntäneen yrityksen tuen määrä laskettiin tutkimusajanjaksolla alajärjestelmän nojalla tuotujen raaka-aineiden kantamatta jääneiden tuontitullien (perustulli ja erityinen lisätulli) perusteella (osoittaja). Tuen saamisesta välttämättä aiheutuvat kustannukset vähennettiin tuen määrästä perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti, jos sitä koskeva pyyntö oli perusteltu. Tuen määrä on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevan tuotteen viennin liikevaihtoon (nimittäjä) tutkimusajanjaksolla, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.

| (55) | Tämän järjestelmän osalta yritykselle vahvistettu tukiprosentti tutkimusajanjaksolla oli 2,94 prosenttia. |
| --- | --- |

(55)

Tämän järjestelmän osalta yritykselle vahvistettu tukiprosentti tutkimusajanjaksolla oli 2,94 prosenttia.

3.4.   Tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)

a)   Oikeusperusta

| (56) | EPCGS-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on FT-policy 09-14 -asiakirjan luvussa 5 ja HOP I 09-14 -käsikirjan luvussa 5. |
| --- | --- |

(56)

EPCGS-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on FT-policy 09-14 -asiakirjan luvussa 5 ja HOP I 09-14 -käsikirjan luvussa 5.

b)   Tukikelpoisuus

| (57) | Tämän järjestelmän mukaista tukea voivat hakea valmistajaviejät ja kauppiasviejät, jotka ovat ”sidoksissa” valmistajiin ja palveluntarjoajiin. |
| --- | --- |

(57)

Tämän järjestelmän mukaista tukea voivat hakea valmistajaviejät ja kauppiasviejät, jotka ovat ”sidoksissa” valmistajiin ja palveluntarjoajiin.

c)   Käytännön toteutus

| (58) | Tiettyihin vientivelvoitteisiin sitoutunut yritys voi tuoda (uusia ja käytettyjä) tuotantohyödykkeitä alennetulla tullilla. Intian viranomaiset antavat tätä varten pyynnöstä maksullisen EPCGS-lisenssin. Järjestelmässä sovelletaan kaikkiin sen mukaisesti tuotuihin tuotantohyödykkeisiin alennettua, 5 prosentin tuontitullia. Maahantuotuja tuotantohyödykkeitä on vientivelvoitteen täyttämiseksi käytettävä tietyn vientituotteiden määrän tuottamiseen tiettynä aikana. FT-policy 09–14 -asiakirjan mukaan tuotantohyödykkeitä voi tuoda nollatullilla EPCGS-järjestelmän nojalla, mutta tällöin ajanjakso vientivelvoitteen täyttämistä varten on lyhyempi, esimerkiksi 6 vuotta luvanantopäivästä 8 vuoden sijaan. EPCGS-lisenssin haltija voi hankkia tuotantohyödykkeet myös kotimarkkinoilta. Tällöin tuotantohyödykkeiden kotimarkkinoilla toimiva valmistaja voi tuoda tullitta maahan kyseisten tuotantohyödykkeiden valmistuksessa tarvittavia aineksia. Vaihtoehtoisesti kotimarkkinoilla toimiva valmistaja voi saada vientiin rinnastettavassa toiminnassa saatavat edut toimittaessaan tuotantohyödykkeitä EPCGS-lisenssin haltijalle. |
| --- | --- |

(58)

Tiettyihin vientivelvoitteisiin sitoutunut yritys voi tuoda (uusia ja käytettyjä) tuotantohyödykkeitä alennetulla tullilla. Intian viranomaiset antavat tätä varten pyynnöstä maksullisen EPCGS-lisenssin. Järjestelmässä sovelletaan kaikkiin sen mukaisesti tuotuihin tuotantohyödykkeisiin alennettua, 5 prosentin tuontitullia. Maahantuotuja tuotantohyödykkeitä on vientivelvoitteen täyttämiseksi käytettävä tietyn vientituotteiden määrän tuottamiseen tiettynä aikana. FT-policy 09–14 -asiakirjan mukaan tuotantohyödykkeitä voi tuoda nollatullilla EPCGS-järjestelmän nojalla, mutta tällöin ajanjakso vientivelvoitteen täyttämistä varten on lyhyempi, esimerkiksi 6 vuotta luvanantopäivästä 8 vuoden sijaan. EPCGS-lisenssin haltija voi hankkia tuotantohyödykkeet myös kotimarkkinoilta. Tällöin tuotantohyödykkeiden kotimarkkinoilla toimiva valmistaja voi tuoda tullitta maahan kyseisten tuotantohyödykkeiden valmistuksessa tarvittavia aineksia. Vaihtoehtoisesti kotimarkkinoilla toimiva valmistaja voi saada vientiin rinnastettavassa toiminnassa saatavat edut toimittaessaan tuotantohyödykkeitä EPCGS-lisenssin haltijalle.

| (59) | Kaikkien otokseen kuuluneiden vientiä harjoittavien tuottajien todettiin käyttäneen tätä järjestelmää tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(59)

Kaikkien otokseen kuuluneiden vientiä harjoittavien tuottajien todettiin käyttäneen tätä järjestelmää tutkimusajanjaksolla.

d)   EPCGS-järjestelmää koskevat päätelmät

| (60) | EPCGS-järjestelmästä annetaan perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. Tullinalennus on Intian viranomaisten taloudellista tukea, koska kyseinen etu vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi tullinalennuksesta koituu etua viejälle, koska tullien kantamatta jättäminen tuonnin yhteydessä lisää tämän maksuvalmiutta. |
| --- | --- |

(60)

EPCGS-järjestelmästä annetaan perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. Tullinalennus on Intian viranomaisten taloudellista tukea, koska kyseinen etu vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi tullinalennuksesta koituu etua viejälle, koska tullien kantamatta jättäminen tuonnin yhteydessä lisää tämän maksuvalmiutta.

| (61) | EPCGS-järjestelmä on myös oikeudellisesti vientituloksesta riippuvainen, koska lisenssejä ei voi saada ilman sitoumusta viedä tuotteita. Tämän vuoksi sen katsotaan olevan perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista tukea. |
| --- | --- |

(61)

EPCGS-järjestelmä on myös oikeudellisesti vientituloksesta riippuvainen, koska lisenssejä ei voi saada ilman sitoumusta viedä tuotteita. Tämän vuoksi sen katsotaan olevan perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista tukea.

| (62) | Järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Tuotantohyödykkeet eivät kuulu tällaisten, perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa säädettyjen sallittujen järjestelmien piiriin, koska niitä ei kuluteta vientituotteiden tuotannossa tai ne eivät ole osana tuotantoa. |
| --- | --- |

(62)

Järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Tuotantohyödykkeet eivät kuulu tällaisten, perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa säädettyjen sallittujen järjestelmien piiriin, koska niitä ei kuluteta vientituotteiden tuotannossa tai ne eivät ole osana tuotantoa.

e)   Tuen määrän laskeminen

| (63) | Tuen määrä laskettiin perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti tuotantohyödykkeiden tuonnissa kantamattomien tullien perusteella jakamalla se ajanjaksolle, joka vastaa näiden tuotantohyödykkeiden tavanomaista poistoaikaa kyseisellä teollisuudenalalla. Vakiintuneen käytännön mukaisesti näin laskettua tutkimusajanjaksolle kohdennettua määrää on oikaistu lisäämällä siihen kyseisen ajanjakson korko, jotta se paremmin ilmentäisi ajan myötä saavutetun edun täyttä arvoa. Tutkimusajanjaksolla Intiassa voimassa ollutta kaupallista korkoa pidettiin soveltuvana korkona tähän tarkoitukseen. Perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen saamisesta välttämättä aiheutuvat kustannukset vähennettiin tästä määrästä, jos oli esitetty perusteltu pyyntö. |
| --- | --- |

(63)

Tuen määrä laskettiin perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti tuotantohyödykkeiden tuonnissa kantamattomien tullien perusteella jakamalla se ajanjaksolle, joka vastaa näiden tuotantohyödykkeiden tavanomaista poistoaikaa kyseisellä teollisuudenalalla. Vakiintuneen käytännön mukaisesti näin laskettua tutkimusajanjaksolle kohdennettua määrää on oikaistu lisäämällä siihen kyseisen ajanjakson korko, jotta se paremmin ilmentäisi ajan myötä saavutetun edun täyttä arvoa. Tutkimusajanjaksolla Intiassa voimassa ollutta kaupallista korkoa pidettiin soveltuvana korkona tähän tarkoitukseen. Perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen saamisesta välttämättä aiheutuvat kustannukset vähennettiin tästä määrästä, jos oli esitetty perusteltu pyyntö.

| (64) | Tuen määrä on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti tutkimusajanjakson asiaa koskevan viennin liikevaihtoon (asiaa koskeva nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. |
| --- | --- |

(64)

Tuen määrä on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti tutkimusajanjakson asiaa koskevan viennin liikevaihtoon (asiaa koskeva nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.

| (65) | Tämän järjestelmän mukaiset tuet asianomaisille yrityksille olivat tutkimusajanjaksolla 0,11, 0,16 ja 0,19 prosenttia. |
| --- | --- |

(65)

Tämän järjestelmän mukaiset tuet asianomaisille yrityksille olivat tutkimusajanjaksolla 0,11, 0,16 ja 0,19 prosenttia.

3.5.   Vientiin suuntautuneiden yksikköjen järjestelmä (Export Oriented Units Scheme, EOUS)

a)   Oikeusperusta

| (66) | EOU-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on FT-policy 09-14 -asiakirjan luvussa 6 ja HOP I 09-14 -käsikirjan luvussa 6. |
| --- | --- |

(66)

EOU-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on FT-policy 09-14 -asiakirjan luvussa 6 ja HOP I 09-14 -käsikirjan luvussa 6.

b)   Tukikelpoisuus

| (67) | Kaikki yritykset, jotka periaatteessa sitoutuvat viemään koko tavara- tai palvelutuotantonsa – lukuun ottamatta yksinomaan kauppiaina toimivia yrityksiä – voidaan perustaa EOU-järjestelmän mukaisesti. Teollisuusyritysten on kuitenkin tehtävä tietty vähimmäismäärä investointeja käyttöomaisuuteen voidakseen saada tukea EOU-järjestelmästä. |
| --- | --- |

(67)

Kaikki yritykset, jotka periaatteessa sitoutuvat viemään koko tavara- tai palvelutuotantonsa – lukuun ottamatta yksinomaan kauppiaina toimivia yrityksiä – voidaan perustaa EOU-järjestelmän mukaisesti. Teollisuusyritysten on kuitenkin tehtävä tietty vähimmäismäärä investointeja käyttöomaisuuteen voidakseen saada tukea EOU-järjestelmästä.

c)   Käytännön toteutus

| (68) | Vientiin suuntautuneet yksiköt voivat sijaita eri puolilla Intiaa ja niitä voidaan perustaa maan eri osiin. |
| --- | --- |

(68)

Vientiin suuntautuneet yksiköt voivat sijaita eri puolilla Intiaa ja niitä voidaan perustaa maan eri osiin.

| (69) | Vientiin suuntautuneen yksikön asemaa koskevassa hakemuksessa on esitettävä tiedot muun muassa suunnitelluista tuotantomääristä, viennin arvioidusta arvosta, tuontitarpeista ja kotimarkkinahankintojen tarpeista seuraaviksi viideksi vuodeksi. Jos viranomaiset hyväksyvät yrityksen hakemuksen, yritykselle ilmoitetaan hyväksymisen edellytyksistä. Vientiin suuntautuneen yksikön asemaa koskeva sopimus on voimassa viisi vuotta. Sopimus voidaan uusia useammaksi kaudeksi. |
| --- | --- |

(69)

Vientiin suuntautuneen yksikön asemaa koskevassa hakemuksessa on esitettävä tiedot muun muassa suunnitelluista tuotantomääristä, viennin arvioidusta arvosta, tuontitarpeista ja kotimarkkinahankintojen tarpeista seuraaviksi viideksi vuodeksi. Jos viranomaiset hyväksyvät yrityksen hakemuksen, yritykselle ilmoitetaan hyväksymisen edellytyksistä. Vientiin suuntautuneen yksikön asemaa koskeva sopimus on voimassa viisi vuotta. Sopimus voidaan uusia useammaksi kaudeksi.

| (70) | Olennaista kyseisille yksiköille on FT-policy 09–14 -asiakirjassa asetettu velvoite, jonka mukaan niiden on saavutettava niin sanotut nettovaluutta-ansiot, eli viennin kokonaisarvon on viiden vuoden viitekautena oltava suurempi kuin tuontituotteiden kokonaisarvo. |
| --- | --- |

(70)

Olennaista kyseisille yksiköille on FT-policy 09–14 -asiakirjassa asetettu velvoite, jonka mukaan niiden on saavutettava niin sanotut nettovaluutta-ansiot, eli viennin kokonaisarvon on viiden vuoden viitekautena oltava suurempi kuin tuontituotteiden kokonaisarvo.

| (71) | Vientiin suuntautuneet yksiköt voivat saada seuraavia etuja:






  i) | vapautus kaikenlaisten valmistukseen, tuotantoon tai käsittelyyn tarvittavien tai niiden yhteydessä käytettävien tavaroiden (myös tuotantohyödykkeiden, raaka-aineiden ja kulutustavaroiden) tuontitulleista; |
| --- | --- | --- |

(71)

Vientiin suuntautuneet yksiköt voivat saada seuraavia etuja:

i)

vapautus kaikenlaisten valmistukseen, tuotantoon tai käsittelyyn tarvittavien tai niiden yhteydessä käytettävien tavaroiden (myös tuotantohyödykkeiden, raaka-aineiden ja kulutustavaroiden) tuontitulleista;

| ii) | vapautus kotimarkkinoilta hankittujen tavaroiden valmisteverosta; |
| --- | --- |

ii)

vapautus kotimarkkinoilta hankittujen tavaroiden valmisteverosta;

| iii) | paikallisilta markkinoilta hankituista tavaroista maksetun valtion liikevaihtoveron palauttaminen; |
| --- | --- |

iii)

paikallisilta markkinoilta hankituista tavaroista maksetun valtion liikevaihtoveron palauttaminen;

| iv) | mahdollisuus myydä osa tuotannosta kotimarkkinoilla enintään 50 prosentilla viennin FOB-arvosta, edellyttäen että nettovaluutta-ansiot ovat positiiviset pehmeäehtoisten verojen, esim. lopputuotteen valmisteverojen, maksamisen jälkeen; |
| --- | --- |

iv)

mahdollisuus myydä osa tuotannosta kotimarkkinoilla enintään 50 prosentilla viennin FOB-arvosta, edellyttäen että nettovaluutta-ansiot ovat positiiviset pehmeäehtoisten verojen, esim. lopputuotteen valmisteverojen, maksamisen jälkeen;

| v) | osittainen palautus kotimaisilta öljy-yrityksiltä hankitusta polttoaineesta maksetuista veroista; |
| --- | --- |

v)

osittainen palautus kotimaisilta öljy-yrityksiltä hankitusta polttoaineesta maksetuista veroista;

| vi) | vapautus viennistä saadusta myyntivoitosta yleensä kannettavasta tuloverosta tuloverolain 10B §:n nojalla kymmeneksi vuodeksi toiminnan aloittamisen jälkeen. |
| --- | --- |

vi)

vapautus viennistä saadusta myyntivoitosta yleensä kannettavasta tuloverosta tuloverolain 10B §:n nojalla kymmeneksi vuodeksi toiminnan aloittamisen jälkeen.

| (72) | Tämän järjestelmän mukaisesti toimivat yksiköt ovat tulliviranomaisten valvonnan alaisia. |
| --- | --- |

(72)

Tämän järjestelmän mukaisesti toimivat yksiköt ovat tulliviranomaisten valvonnan alaisia.

| (73) | Niillä on oikeudellinen velvoite pitää kirjaa kaikesta tuonnista, kaikkien tuotujen materiaalien kulutuksesta ja käytöstä sekä kaikesta toteutuneesta viennistä HOP I 09–14 -käsikirjan asiaa koskevien kohtien mukaisesti. Nämä asiakirjat on toimitettava Intian toimivaltaisille viranomaisille säännöllisesti neljännesvuosittain tai vuosittain annettavilla toimintakertomuksilla. |
| --- | --- |

(73)

Niillä on oikeudellinen velvoite pitää kirjaa kaikesta tuonnista, kaikkien tuotujen materiaalien kulutuksesta ja käytöstä sekä kaikesta toteutuneesta viennistä HOP I 09–14 -käsikirjan asiaa koskevien kohtien mukaisesti. Nämä asiakirjat on toimitettava Intian toimivaltaisille viranomaisille säännöllisesti neljännesvuosittain tai vuosittain annettavilla toimintakertomuksilla.

| (74) | Vientiin suuntautuneen yksikön ei kuitenkaan missään vaiheessa tarvitse osoittaa tuotujen lähetysten yhteyttä vientiin, muihin yksikköihin tehtäviin siirtoihin, kotimarkkinamyyntiin tai varastoihin (HOP I 09-14 -käsikirjan asiaa käsittelevät kohdat). |
| --- | --- |

(74)

Vientiin suuntautuneen yksikön ei kuitenkaan missään vaiheessa tarvitse osoittaa tuotujen lähetysten yhteyttä vientiin, muihin yksikköihin tehtäviin siirtoihin, kotimarkkinamyyntiin tai varastoihin (HOP I 09-14 -käsikirjan asiaa käsittelevät kohdat).

| (75) | Kotimarkkinamyynnin lähetysten ja niiden kirjaamisen varmistus perustuu omavastuisuuteen. Vientiin suuntautuneen yksikön vientilähetysmenettelyjä valvoo tulli-/valmisteverovirkailija. |
| --- | --- |

(75)

Kotimarkkinamyynnin lähetysten ja niiden kirjaamisen varmistus perustuu omavastuisuuteen. Vientiin suuntautuneen yksikön vientilähetysmenettelyjä valvoo tulli-/valmisteverovirkailija.

| (76) | Tässä tapauksessa yksi otokseen valittu viejä käytti EOU-järjestelmää. Kyseinen viejä käytti EOU-järjestelmää tuodakseen maahan raaka-aineita, kulutustavaroita ja tuotantohyödykkeitä tuontitulleitta, hankkiakseen tuotteita kotimarkkinoilta valmisteveroitta ja saadakseen liikevaihtoveron palautuksen sekä voidakseen myydä osan tuotannostaan kotimarkkinoilla. Viejä sai siis kaikki johdanto-osan 71 kappaleen i–vi alakohdassa mainitut edut. Tuloverolain 10B §:n mukaisen tuloverovapautuksen osalta tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että yritys ei voinut saada vapautusta 1 päivästä huhtikuuta 2010 lähtien. Näin ollen EOU-järjestelmän tuloverovapautusta koskevia määräyksiä ei tarkasteltu tarkemmin tämän tutkimuksen puitteissa. |
| --- | --- |

(76)

Tässä tapauksessa yksi otokseen valittu viejä käytti EOU-järjestelmää. Kyseinen viejä käytti EOU-järjestelmää tuodakseen maahan raaka-aineita, kulutustavaroita ja tuotantohyödykkeitä tuontitulleitta, hankkiakseen tuotteita kotimarkkinoilta valmisteveroitta ja saadakseen liikevaihtoveron palautuksen sekä voidakseen myydä osan tuotannostaan kotimarkkinoilla. Viejä sai siis kaikki johdanto-osan 71 kappaleen i–vi alakohdassa mainitut edut. Tuloverolain 10B §:n mukaisen tuloverovapautuksen osalta tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että yritys ei voinut saada vapautusta 1 päivästä huhtikuuta 2010 lähtien. Näin ollen EOU-järjestelmän tuloverovapautusta koskevia määräyksiä ei tarkasteltu tarkemmin tämän tutkimuksen puitteissa.

| (77) | Yritys, jonka todettiin käyttävän EOU-järjestelmää, toimitti erittäin myöhäisessä vaiheessa yksityiskohtaisia huomautuksia järjestelmästä ja väitti muun muassa, että EOU-järjestelmän monenlaiset toimenpiteet eivät ole tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavia tukia. Näiden huomautusten tarkastelua ei pystytty saattamaan tuolloin päätökseen, mutta ne käsitellään asianmukaisesti tutkimuksen tulevissa vaiheissa. |
| --- | --- |

(77)

Yritys, jonka todettiin käyttävän EOU-järjestelmää, toimitti erittäin myöhäisessä vaiheessa yksityiskohtaisia huomautuksia järjestelmästä ja väitti muun muassa, että EOU-järjestelmän monenlaiset toimenpiteet eivät ole tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavia tukia. Näiden huomautusten tarkastelua ei pystytty saattamaan tuolloin päätökseen, mutta ne käsitellään asianmukaisesti tutkimuksen tulevissa vaiheissa.

d)   EOU-järjestelmää koskevat päätelmät

| (78) | Vientiin suuntautuneiden yksikköjen saama vapautus kolmesta eri tuontitullista (perustulli, koulutusvero ja korkeakoulutusvero) ja liikevaihtoveron palauttaminen ovat perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettua Intian viranomaisten taloudellista tukea. Valtio luopuu tulosta, joka kannettaisiin, jos järjestelmää ei sovellettaisi, ja vientiin suuntautunut yksikkö saa etua perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla, koska sen maksuvalmius paranee, kun sen ei tarvitse maksaa yleensä maksettavia tulleja ja se saa liikevaihtoveron palautuksen. |
| --- | --- |

(78)

Vientiin suuntautuneiden yksikköjen saama vapautus kolmesta eri tuontitullista (perustulli, koulutusvero ja korkeakoulutusvero) ja liikevaihtoveron palauttaminen ovat perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettua Intian viranomaisten taloudellista tukea. Valtio luopuu tulosta, joka kannettaisiin, jos järjestelmää ei sovellettaisi, ja vientiin suuntautunut yksikkö saa etua perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla, koska sen maksuvalmius paranee, kun sen ei tarvitse maksaa yleensä maksettavia tulleja ja se saa liikevaihtoveron palautuksen.

| (79) | Lisäksi EOU-järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Se ei ole perusasetuksen liitteessä I olevan h ja i alakohdan, liitteen II (palautusta koskeva määritelmä ja säännöt) ja liitteen III (korvaavien tuotantopanosten palautusta koskeva määritelmä ja säännöt) sääntöjen mukainen. Intian viranomaiset eivät soveltaneet tehokasta tarkistusjärjestelmää tai -menettelyä varmistaakseen, käytettiinkö tuotantopanoksia vientituotteen tuotannossa ja missä määrin niitä siinä käytettiin (perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 4 alakohta ja korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen osalta perusasetuksen liitteessä III olevan II kohdan 2 alakohta). Käytössä olevalla tarkistusjärjestelmällä valvotaan nettovaluutta-ansioita koskevaa velvoitetta eikä tuonnin kulutusta suhteessa vietyjen tuotteiden tuotantoon. |
| --- | --- |

(79)

Lisäksi EOU-järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Se ei ole perusasetuksen liitteessä I olevan h ja i alakohdan, liitteen II (palautusta koskeva määritelmä ja säännöt) ja liitteen III (korvaavien tuotantopanosten palautusta koskeva määritelmä ja säännöt) sääntöjen mukainen. Intian viranomaiset eivät soveltaneet tehokasta tarkistusjärjestelmää tai -menettelyä varmistaakseen, käytettiinkö tuotantopanoksia vientituotteen tuotannossa ja missä määrin niitä siinä käytettiin (perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 4 alakohta ja korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen osalta perusasetuksen liitteessä III olevan II kohdan 2 alakohta). Käytössä olevalla tarkistusjärjestelmällä valvotaan nettovaluutta-ansioita koskevaa velvoitetta eikä tuonnin kulutusta suhteessa vietyjen tuotteiden tuotantoon.

| (80) | Vapautus valmisteverosta ja sitä vastaavasta tuontitullista ei kuitenkaan merkitse sitä, että valtio luopuu tuloista, jotka muutoin kannettaisiin. Jos valmisteveroa ja lisätullia maksettaisiin, niitä voitaisiin käyttää hyvityksinä omia tulevia vero- ja tullimaksuja vastaan nk. CENVAT-järjestelmässä, joka on alv-järjestelmään verrattava järjestelmä ja antaa intialaisille yrityksille mahdollisuuden kuitata hankinnoista maksettavat verot myynnistä maksettavilla veroilla. Kyseiset verot ja tullit eivät siis ole lopullisia. CENVAT-hyvitysten vuoksi lopulliset verot ja tullit kannetaan ainoastaan lisäarvosta, ei tuotantopanoksista. |
| --- | --- |

(80)

Vapautus valmisteverosta ja sitä vastaavasta tuontitullista ei kuitenkaan merkitse sitä, että valtio luopuu tuloista, jotka muutoin kannettaisiin. Jos valmisteveroa ja lisätullia maksettaisiin, niitä voitaisiin käyttää hyvityksinä omia tulevia vero- ja tullimaksuja vastaan nk. CENVAT-järjestelmässä, joka on alv-järjestelmään verrattava järjestelmä ja antaa intialaisille yrityksille mahdollisuuden kuitata hankinnoista maksettavat verot myynnistä maksettavilla veroilla. Kyseiset verot ja tullit eivät siis ole lopullisia. CENVAT-hyvitysten vuoksi lopulliset verot ja tullit kannetaan ainoastaan lisäarvosta, ei tuotantopanoksista.

| (81) | Näin ollen ainoastaan vapautus perustullista, koulutusverosta ja korkeakoulutusverosta sekä valtion liikevaihtoveron palautus ovat perusasetuksen 3 artiklassa tarkoitettua tukea. Ne ovat oikeudellisesti vientituloksesta riippuvia, joten perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti ne ovat erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista tukea. Vientiin suuntautuneen yksikön vientitavoite, josta säädetään FT-policy 09-14 -asiakirjan luvussa 6.1, on etujen saamisen olennainen edellytys. |
| --- | --- |

(81)

Näin ollen ainoastaan vapautus perustullista, koulutusverosta ja korkeakoulutusverosta sekä valtion liikevaihtoveron palautus ovat perusasetuksen 3 artiklassa tarkoitettua tukea. Ne ovat oikeudellisesti vientituloksesta riippuvia, joten perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti ne ovat erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista tukea. Vientiin suuntautuneen yksikön vientitavoite, josta säädetään FT-policy 09-14 -asiakirjan luvussa 6.1, on etujen saamisen olennainen edellytys.

e)   Tuen määrän laskeminen

| (82) | Tasoitustoimenpiteiden alainen etu on tuotantopanosten tuonnista yleensä kannettavien tuontitullien (perustulli, koulutusvero ja korkeakoulutusvero) palautettu määrä sekä valtion liikevaihtoveron palauttaminen tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(82)

Tasoitustoimenpiteiden alainen etu on tuotantopanosten tuonnista yleensä kannettavien tuontitullien (perustulli, koulutusvero ja korkeakoulutusvero) palautettu määrä sekä valtion liikevaihtoveron palauttaminen tutkimusajanjaksolla.

i)   Tuontitulleista (perustulli, koulutusvero ja korkeakoulutusvero) vapauttaminen ja raaka-aineista ja kulutustavaroista perittävän valtion liikevaihtoveron palauttaminen

| (83) | Tuen määrä viejille, jotka ovat vientiin suuntautuneita yksiköitä, laskettiin vientiin suuntautuneeseen yksikköön tuotujen materiaalien tuonnissa tutkimusajanjakson aikana kantamatta jääneiden tuontitullien (perustulli, koulutusvero ja korkeakoulutusvero) ja korvatun liikevaihtoveron perusteella. Tuen saamiseksi väistämättä aiheutuvat kustannukset vähennettiin tästä määrästä perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti, jolloin saatiin tuen määrä (osoittaja). Tuen määrä on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkimusajanjakson viennin liikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Yritykselle näin laskettu tukimarginaali oli 2,68 prosenttia. |
| --- | --- |

(83)

Tuen määrä viejille, jotka ovat vientiin suuntautuneita yksiköitä, laskettiin vientiin suuntautuneeseen yksikköön tuotujen materiaalien tuonnissa tutkimusajanjakson aikana kantamatta jääneiden tuontitullien (perustulli, koulutusvero ja korkeakoulutusvero) ja korvatun liikevaihtoveron perusteella. Tuen saamiseksi väistämättä aiheutuvat kustannukset vähennettiin tästä määrästä perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti, jolloin saatiin tuen määrä (osoittaja). Tuen määrä on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkimusajanjakson viennin liikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Yritykselle näin laskettu tukimarginaali oli 2,68 prosenttia.

ii)   Tuotantohyödykkeiden tuontitullista (perustulli, koulutusvero ja korkeakoulutusvero) vapauttaminen

| (84) | Tuotantohyödykkeet eivät fyysisesti sisälly valmiisiin tuotteisiin. Perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti asianomaiselle yritykselle koitunut etu on laskettu tuotantohyödykkeiden tuonnissa kantamattomien tullien määrän perusteella jakamalla se ajanjaksolle, joka vastaa näiden tuotantohyödykkeiden tavanomaista poistoaikaa yhdessä tutkimuksen kohteena olleessa yrityksessä. Näin laskettua tutkimusajanjaksolle kohdennettua määrää on oikaistu lisäämällä siihen kyseisen ajanjakson korko, jotta määrä paremmin ilmentäisi ajan myötä saavutetun edun arvoa ja järjestelmästä edunsaajalle koitunutta kokonaisetua. Tutkimusajanjaksolla Intiassa voimassa ollutta kaupallista korkoa pidettiin soveltuvana korkona tähän tarkoitukseen. Tuen määrä on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti tutkimusajanjakson viennin liikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Yritykselle näin laskettu tukimarginaali oli 0,05 prosenttia. |
| --- | --- |

(84)

Tuotantohyödykkeet eivät fyysisesti sisälly valmiisiin tuotteisiin. Perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti asianomaiselle yritykselle koitunut etu on laskettu tuotantohyödykkeiden tuonnissa kantamattomien tullien määrän perusteella jakamalla se ajanjaksolle, joka vastaa näiden tuotantohyödykkeiden tavanomaista poistoaikaa yhdessä tutkimuksen kohteena olleessa yrityksessä. Näin laskettua tutkimusajanjaksolle kohdennettua määrää on oikaistu lisäämällä siihen kyseisen ajanjakson korko, jotta määrä paremmin ilmentäisi ajan myötä saavutetun edun arvoa ja järjestelmästä edunsaajalle koitunutta kokonaisetua. Tutkimusajanjaksolla Intiassa voimassa ollutta kaupallista korkoa pidettiin soveltuvana korkona tähän tarkoitukseen. Tuen määrä on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti tutkimusajanjakson viennin liikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Yritykselle näin laskettu tukimarginaali oli 0,05 prosenttia.

| (85) | EOU-järjestelmästä asianomaiselle yritykselle koitunut tukimarginaali on näin ollen yhteensä 2,73 prosenttia. |
| --- | --- |

(85)

EOU-järjestelmästä asianomaiselle yritykselle koitunut tukimarginaali on näin ollen yhteensä 2,73 prosenttia.

3.6.   Focus Product -järjestelmä (FPS)

a)   Oikeusperusta

| (86) | Järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on FT-policy 09-14 -asiakirjan kohdissa 3.15–3.17 ja HOP I 09-14-käsikirjan luvuissa 3.9–3.11. |
| --- | --- |

(86)

Järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on FT-policy 09-14 -asiakirjan kohdissa 3.15–3.17 ja HOP I 09-14-käsikirjan luvuissa 3.9–3.11.

b)   Tukikelpoisuus

| (87) | FT-policy 09-14 –asiakirjan kohdan 3.15.2. mukaan HOP I 09-14 –käsikirjan lisäyksessä 37D mainittujen tuotteiden viejät ovat tukikelpoisia. |
| --- | --- |

(87)

FT-policy 09-14 –asiakirjan kohdan 3.15.2. mukaan HOP I 09-14 –käsikirjan lisäyksessä 37D mainittujen tuotteiden viejät ovat tukikelpoisia.

c)   Käytännön toteutus

| (88) | HOP I 09-14 -käsikirjan lisäyksessä 37D olevassa luettelossa mainittujen tuotteiden viejä voi hakea FPS-tullihyvitysoikeutta, joka vastaa kahdesta viiteen prosenttia viennin FOB-arvosta. Edellä mainitun lisäyksen 37D taulukkojen 2 ja 5 mukaiset Special Focus –tuotteet ja alat voivat saada tullihyvitystä koskevaa osinkoa, joka on arvoltaan 5 prosenttia viennin FOB-arvosta. Tutkimuksen kohteena oleva tuote kuuluu näihin Special Focus -tuotteisiin. |
| --- | --- |

(88)

HOP I 09-14 -käsikirjan lisäyksessä 37D olevassa luettelossa mainittujen tuotteiden viejä voi hakea FPS-tullihyvitysoikeutta, joka vastaa kahdesta viiteen prosenttia viennin FOB-arvosta. Edellä mainitun lisäyksen 37D taulukkojen 2 ja 5 mukaiset Special Focus –tuotteet ja alat voivat saada tullihyvitystä koskevaa osinkoa, joka on arvoltaan 5 prosenttia viennin FOB-arvosta. Tutkimuksen kohteena oleva tuote kuuluu näihin Special Focus -tuotteisiin.

| (89) | FPS on viennin jälkeinen järjestelmä eli yrityksen on tämän järjestelmän eduista hyötyäkseen harjoitettava tavaroiden vientiä. Yritys tekee on-line-hakemuksen asiasta vastaavalle viranomaiselle ja toimittaa samalla jäljennökset vientitilauksista ja laskuista, pankkitositteen hakumaksujen suorituksesta, jäljennöksen lähetysasiakirjoista, maksun saantia koskevasta pankkitositteesta tai todistuksen ulkomailta tulleesta rahalähetyksestä, jos välittäjäpankkeja ei ole käytetty. Tapauksissa, joissa alkuperäiset lähetysasiakirjat ja/tai pankkitositteet on toimitettu jonkin muun järjestelmän tukihakemuksen yhteydessä, yritys voi toimittaa yrityksen itsensä varmentamia jäljennöksiä, joihin merkitään, mille viranomaiselle alkuperäiset asiakirjat on toimitettu. FPS-hyvityksiä koskeva on-line-hakemus voi kattaa enintään 50 lähetysasiakirjaa. |
| --- | --- |

(89)

FPS on viennin jälkeinen järjestelmä eli yrityksen on tämän järjestelmän eduista hyötyäkseen harjoitettava tavaroiden vientiä. Yritys tekee on-line-hakemuksen asiasta vastaavalle viranomaiselle ja toimittaa samalla jäljennökset vientitilauksista ja laskuista, pankkitositteen hakumaksujen suorituksesta, jäljennöksen lähetysasiakirjoista, maksun saantia koskevasta pankkitositteesta tai todistuksen ulkomailta tulleesta rahalähetyksestä, jos välittäjäpankkeja ei ole käytetty. Tapauksissa, joissa alkuperäiset lähetysasiakirjat ja/tai pankkitositteet on toimitettu jonkin muun järjestelmän tukihakemuksen yhteydessä, yritys voi toimittaa yrityksen itsensä varmentamia jäljennöksiä, joihin merkitään, mille viranomaiselle alkuperäiset asiakirjat on toimitettu. FPS-hyvityksiä koskeva on-line-hakemus voi kattaa enintään 50 lähetysasiakirjaa.

| (90) | Intian kirjanpitonormien mukaisesti FPS-hyvitykset on vientivelvoitteen täytyttyä mahdollista kirjata tileihin suoriteperusteisena tulona. Näitä hyvityksiä voidaan käyttää minkä tahansa tuotteiden – paitsi tuotantohyödykkeiden ja tuontirajoitusten piiriin kuuluvien hyödykkeiden – myöhemmin tapahtuvan tuonnin tullien maksamiseen. Hyvityksiä käyttäen tuodut tavarat voidaan myydä kotimarkkinoilla (jolloin niihin sovelletaan liikevaihtoveroa) tai käyttää muutoin. FPS-hyvitykset ovat vapaasti siirrettävissä ja voimassa 24 kuukauden ajan niiden myöntämisestä. |
| --- | --- |

(90)

Intian kirjanpitonormien mukaisesti FPS-hyvitykset on vientivelvoitteen täytyttyä mahdollista kirjata tileihin suoriteperusteisena tulona. Näitä hyvityksiä voidaan käyttää minkä tahansa tuotteiden – paitsi tuotantohyödykkeiden ja tuontirajoitusten piiriin kuuluvien hyödykkeiden – myöhemmin tapahtuvan tuonnin tullien maksamiseen. Hyvityksiä käyttäen tuodut tavarat voidaan myydä kotimarkkinoilla (jolloin niihin sovelletaan liikevaihtoveroa) tai käyttää muutoin. FPS-hyvitykset ovat vapaasti siirrettävissä ja voimassa 24 kuukauden ajan niiden myöntämisestä.

| (91) | Kahden otokseen kuuluvan yrityksen todettiin käyttäneen järjestelmää tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(91)

Kahden otokseen kuuluvan yrityksen todettiin käyttäneen järjestelmää tutkimusajanjaksolla.

d)   FPS-järjestelmää koskevat päätelmät

| (92) | FPS-järjestelmästä annetaan perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. FPS-hyvityksissä on kyse Intian viranomaisten taloudellisesta tuesta, sillä hyvitystä käytetään aikanaan tuontitullien maksamiseen, mikä vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi FPS-hyvityksestä koituu etua viejälle, koska se lisää tämän maksuvalmiutta. |
| --- | --- |

(92)

FPS-järjestelmästä annetaan perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. FPS-hyvityksissä on kyse Intian viranomaisten taloudellisesta tuesta, sillä hyvitystä käytetään aikanaan tuontitullien maksamiseen, mikä vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi FPS-hyvityksestä koituu etua viejälle, koska se lisää tämän maksuvalmiutta.

| (93) | Lisäksi FPS-järjestelmä on oikeudellisesti vientituloksesta riippuva, joten perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti se on erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista tukea. |
| --- | --- |

(93)

Lisäksi FPS-järjestelmä on oikeudellisesti vientituloksesta riippuva, joten perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti se on erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista tukea.

| (94) | Järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna verojen ja maksujen palautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä, koska se ei ole perusasetuksen liitteessä I olevassa i kohdassa, liitteessä II (palautusta koskeva määritelmä ja säännöt) ja liitteessä III (korvaavien tuotantopanosten palautusta koskeva määritelmä ja säännöt) vahvistettujen sääntöjen mukainen. Viejää ei velvoiteta tosiasiallisesti käyttämään tullitta tuotuja tavaroita tuotantoprosessissa, eikä hyvityksen määrää lasketa tosiasiallisesti käytettyjen tuotantopanosten perusteella. Käytössä ei myöskään ole mitään järjestelmää tai menettelyä, jonka avulla voitaisiin tarkistaa, mitkä tuotantopanokset käytetään vientituotteen tuotannossa tai onko tuontitulleja palautettu liikaa perusasetuksen liitteessä I olevassa i kohdassa ja liitteissä II ja III tarkoitetulla tavalla. Viejä voi saada FPS-järjestelmän edut, vaikkei se toisi maahan lainkaan tuotantopanoksia. Edun saamiseen riittää pelkästään se, että kyseinen viejä vie tavaroita, eikä sen tarvitse osoittaa, että tuotantopanoksia on tuotu maahan. Näin ollen myös viejät, jotka hankkivat kaikki tuotantopanoksensa kotimarkkinoilta eivätkä tuo maahan mitään tuotantopanoksina käytettäviksi kelpaavia tuotteita, voivat saada FPS-järjestelmän mukaisia etuja. |
| --- | --- |

(94)

Järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna verojen ja maksujen palautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä, koska se ei ole perusasetuksen liitteessä I olevassa i kohdassa, liitteessä II (palautusta koskeva määritelmä ja säännöt) ja liitteessä III (korvaavien tuotantopanosten palautusta koskeva määritelmä ja säännöt) vahvistettujen sääntöjen mukainen. Viejää ei velvoiteta tosiasiallisesti käyttämään tullitta tuotuja tavaroita tuotantoprosessissa, eikä hyvityksen määrää lasketa tosiasiallisesti käytettyjen tuotantopanosten perusteella. Käytössä ei myöskään ole mitään järjestelmää tai menettelyä, jonka avulla voitaisiin tarkistaa, mitkä tuotantopanokset käytetään vientituotteen tuotannossa tai onko tuontitulleja palautettu liikaa perusasetuksen liitteessä I olevassa i kohdassa ja liitteissä II ja III tarkoitetulla tavalla. Viejä voi saada FPS-järjestelmän edut, vaikkei se toisi maahan lainkaan tuotantopanoksia. Edun saamiseen riittää pelkästään se, että kyseinen viejä vie tavaroita, eikä sen tarvitse osoittaa, että tuotantopanoksia on tuotu maahan. Näin ollen myös viejät, jotka hankkivat kaikki tuotantopanoksensa kotimarkkinoilta eivätkä tuo maahan mitään tuotantopanoksina käytettäviksi kelpaavia tuotteita, voivat saada FPS-järjestelmän mukaisia etuja.

e)   Tuen määrän laskeminen

| (95) | Perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan ja 5 artiklan mukaisesti tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä laskettiin sen edun mukaan, joka vastaanottajalle todettiin koituneen tutkimusajanjakson aikana. Tässä yhteydessä katsottiin, että etu koituu vastaanottajalle sillä hetkellä, kun vientitapahtuma suoritetaan järjestelmän mukaisesti. Kyseisellä hetkellä Intian viranomaisten on siis luovuttava tulleista, ja tämä luopuminen on perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettua taloudellista tukea. Intian viranomaiset eivät voi enää vaikuttaa tuen myöntämiseen sen jälkeen, kun tulliviranomaiset ovat antaneet viennin lähetysasiakirjan, josta muun muassa käy ilmi kyseiselle vientitapahtumalle myönnettävä FPS-hyvitys. Edellä esitetyn perusteella on asianmukaista pitää FPS-järjestelmästä saatuna etuna järjestelmän mukaisista vientitapahtumista tutkimusajanjakson aikana hankittujen hyvitysten summaa. |
| --- | --- |

(95)

Perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan ja 5 artiklan mukaisesti tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä laskettiin sen edun mukaan, joka vastaanottajalle todettiin koituneen tutkimusajanjakson aikana. Tässä yhteydessä katsottiin, että etu koituu vastaanottajalle sillä hetkellä, kun vientitapahtuma suoritetaan järjestelmän mukaisesti. Kyseisellä hetkellä Intian viranomaisten on siis luovuttava tulleista, ja tämä luopuminen on perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettua taloudellista tukea. Intian viranomaiset eivät voi enää vaikuttaa tuen myöntämiseen sen jälkeen, kun tulliviranomaiset ovat antaneet viennin lähetysasiakirjan, josta muun muassa käy ilmi kyseiselle vientitapahtumalle myönnettävä FPS-hyvitys. Edellä esitetyn perusteella on asianmukaista pitää FPS-järjestelmästä saatuna etuna järjestelmän mukaisista vientitapahtumista tutkimusajanjakson aikana hankittujen hyvitysten summaa.

| (96) | Perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen saamisesta välttämättä aiheutuvat kustannukset vähennettiin näin määritellyistä hyvityksistä, jos oli esitetty perusteltu pyyntö, ja näin saatiin tuen määrä (osoittaja). Tuen määrä on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkimusajanjakson kokonaisviennin liikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. |
| --- | --- |

(96)

Perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen saamisesta välttämättä aiheutuvat kustannukset vähennettiin näin määritellyistä hyvityksistä, jos oli esitetty perusteltu pyyntö, ja näin saatiin tuen määrä (osoittaja). Tuen määrä on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkimusajanjakson kokonaisviennin liikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.

| (97) | Tämän järjestelmän osalta kahdelle yritykselle vahvistettu tukiprosentti tutkimusajanjaksolla oli 4,80 prosenttia. |
| --- | --- |

(97)

Tämän järjestelmän osalta kahdelle yritykselle vahvistettu tukiprosentti tutkimusajanjaksolla oli 4,80 prosenttia.

3.7.   Vientiluottojärjestelmä (Export Credit Scheme, ECS)

a)   Oikeusperusta

| (98) | Järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on esitetty Intian keskuspankin, jäljempänä RBI, kaikille Intian liikepankeille laatimassa asiakirjassa Master Circular DBOD No. DIR.(Exp).BC. 06/04.02.002/2010-10 (Rupee/Foreign Currency Export Credit). |
| --- | --- |

(98)

Järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on esitetty Intian keskuspankin, jäljempänä RBI, kaikille Intian liikepankeille laatimassa asiakirjassa Master Circular DBOD No. DIR.(Exp).BC. 06/04.02.002/2010-10 (Rupee/Foreign Currency Export Credit).

b)   Tukikelpoisuus

| (99) | Tämän järjestelmän mukaista tukea voivat hakea valmistajaviejät ja kauppiasviejät. |
| --- | --- |

(99)

Tämän järjestelmän mukaista tukea voivat hakea valmistajaviejät ja kauppiasviejät.

c)   Käytännön toteutus

| (100) | Vientiluottojärjestelmä koostuu kahdesta alajärjestelmästä, jotka ovat ennen vientiä sovellettava vientiluottojärjestelmä (Pre-Shipment Export Credit Scheme), joka kattaa viejälle tuotteiden oston, käsittelyn, valmistuksen, pakkaamisen ja/tai kuljetuksen rahoittamista varten ennen vientiä annetut luotot, ja viennin jälkeen sovellettava vientiluottojärjestelmä (Post-Shipment Export Credit Scheme), josta voi saada käyttöpääomalainoja vientisaamisten rahoittamiseen. Liikepankit ovat soveltaneet uutta peruskorkojärjestelmää 1 päivästä heinäkuuta 2010 lähtien kaikkia rupiamääräisiä vientiluottoja koskevien ennakkomaksujen kestoihin. Ulkomaanvaluuttamääräisessä vientiluottojärjestelmässä Intian keskuspankki RBI asettaa liikepankkien viejältä vientiluotoista veloittamille koroille katon. Intian keskuspankki myös velvoittaa pankit osoittamaan tietyn määrän niiden nettopankkiluotoista vientirahoitukseen. |
| --- | --- |

(100)

Vientiluottojärjestelmä koostuu kahdesta alajärjestelmästä, jotka ovat ennen vientiä sovellettava vientiluottojärjestelmä (Pre-Shipment Export Credit Scheme), joka kattaa viejälle tuotteiden oston, käsittelyn, valmistuksen, pakkaamisen ja/tai kuljetuksen rahoittamista varten ennen vientiä annetut luotot, ja viennin jälkeen sovellettava vientiluottojärjestelmä (Post-Shipment Export Credit Scheme), josta voi saada käyttöpääomalainoja vientisaamisten rahoittamiseen. Liikepankit ovat soveltaneet uutta peruskorkojärjestelmää 1 päivästä heinäkuuta 2010 lähtien kaikkia rupiamääräisiä vientiluottoja koskevien ennakkomaksujen kestoihin. Ulkomaanvaluuttamääräisessä vientiluottojärjestelmässä Intian keskuspankki RBI asettaa liikepankkien viejältä vientiluotoista veloittamille koroille katon. Intian keskuspankki myös velvoittaa pankit osoittamaan tietyn määrän niiden nettopankkiluotoista vientirahoitukseen.

| (101) | Mainitun RBI:n yleiskirjeen ansiosta viejät voivat saada vientiluottoja puhtaasti markkinaehtojen mukaan annettavien tavanomaisten kaupallisten luottojen (käteisluottojen) korkoa edullisemmalla korolla. Korkotasojen ero voi olla pienempi erityisen luottokelpoisilla yrityksillä. Erityisen luottokelpoiset yritykset voivat saada vientiluottoja ja käteisluottoja samoin edellytyksin. |
| --- | --- |

(101)

Mainitun RBI:n yleiskirjeen ansiosta viejät voivat saada vientiluottoja puhtaasti markkinaehtojen mukaan annettavien tavanomaisten kaupallisten luottojen (käteisluottojen) korkoa edullisemmalla korolla. Korkotasojen ero voi olla pienempi erityisen luottokelpoisilla yrityksillä. Erityisen luottokelpoiset yritykset voivat saada vientiluottoja ja käteisluottoja samoin edellytyksin.

| (102) | Kaikkien otokseen kuuluneiden vientiä harjoittavien tuottajien todettiin käyttäneen tätä järjestelmää tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(102)

Kaikkien otokseen kuuluneiden vientiä harjoittavien tuottajien todettiin käyttäneen tätä järjestelmää tutkimusajanjaksolla.

d)   ECS-järjestelmää koskevat päätelmät

| (103) | Intian keskuspankin yleiskirjeessä (ks. johdanto-osan 98 kappale) vahvistetut ECS-luottojen edulliset korot voivat alentaa viejän korkokustannuksia verrattuna puhtaasti markkinaolosuhteiden mukaan määräytyviin korkokustannuksiin ja tässä tapauksessa antaa tällaiselle viejälle perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua etua. |
| --- | --- |

(103)

Intian keskuspankin yleiskirjeessä (ks. johdanto-osan 98 kappale) vahvistetut ECS-luottojen edulliset korot voivat alentaa viejän korkokustannuksia verrattuna puhtaasti markkinaolosuhteiden mukaan määräytyviin korkokustannuksiin ja tässä tapauksessa antaa tällaiselle viejälle perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua etua.

| (104) | Huolimatta siitä, että ECS-järjestelmässä näiden edullisten luottojen myöntäjinä ovat kaupalliset pankit, kyseessä on perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa tarkoitettu viranomaisten taloudellinen tuki. Tässä yhteydessä huomattakoon, ettei perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa eikä tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 1.1 artiklan a kohdan 1 alakohdan iv alakohdassa edellytetä, että tuen antamisesta koituisi julkisia menoja eli että Intian valtio maksaisi liikepankeille korvauksen, vaan riittää, että valtio ohjaa perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i, ii tai iii alakohdassa tarkoitettuja toimintoja. RBI on julkinen elin ja kuuluu siis perusasetuksen 2 artiklan b alakohdassa tarkoitettuihin viranomaisiin. Se on täysin valtion omistuksessa, toteuttaa poliittisia tavoitteita eli esimerkiksi rahapolitiikkaa, ja sen johdon nimittää Intian valtio. RBI ohjaa yksityisiä elimiä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla siten, että kaupallisia pankkeja sitovat muun muassa RBI:n yleiskirjeessä vahvistetut vientiluottojen korot sekä RBI:n määräykset siitä, että kaupallisten pankkien on osoitettava tietty määrä nettopankkiluotoistaan vientirahoitukseen. Määräys velvoittaa kaupalliset pankit toteuttamaan perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettuja toimia eli tässä tapauksessa antamaan edullisia vientiluottoja. Tällainen varojen suora siirto tiettyjen ehtojen mukaisten lainojen muodossa on yleensä valtiolle itselleen kuuluva tehtävä, eikä käytäntö tosiasiassa eroa valtioiden yleensä harjoittamasta toiminnasta (perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohta). Tukea pidetään erityisenä ja tasoitustoimenpiteiden alaisena, sillä edullisia korkoja myönnetään ainoastaan vientirahoitukseen, joten ne ovat vientituloksesta riippuvia perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(104)

Huolimatta siitä, että ECS-järjestelmässä näiden edullisten luottojen myöntäjinä ovat kaupalliset pankit, kyseessä on perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa tarkoitettu viranomaisten taloudellinen tuki. Tässä yhteydessä huomattakoon, ettei perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa eikä tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 1.1 artiklan a kohdan 1 alakohdan iv alakohdassa edellytetä, että tuen antamisesta koituisi julkisia menoja eli että Intian valtio maksaisi liikepankeille korvauksen, vaan riittää, että valtio ohjaa perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i, ii tai iii alakohdassa tarkoitettuja toimintoja. RBI on julkinen elin ja kuuluu siis perusasetuksen 2 artiklan b alakohdassa tarkoitettuihin viranomaisiin. Se on täysin valtion omistuksessa, toteuttaa poliittisia tavoitteita eli esimerkiksi rahapolitiikkaa, ja sen johdon nimittää Intian valtio. RBI ohjaa yksityisiä elimiä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla siten, että kaupallisia pankkeja sitovat muun muassa RBI:n yleiskirjeessä vahvistetut vientiluottojen korot sekä RBI:n määräykset siitä, että kaupallisten pankkien on osoitettava tietty määrä nettopankkiluotoistaan vientirahoitukseen. Määräys velvoittaa kaupalliset pankit toteuttamaan perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettuja toimia eli tässä tapauksessa antamaan edullisia vientiluottoja. Tällainen varojen suora siirto tiettyjen ehtojen mukaisten lainojen muodossa on yleensä valtiolle itselleen kuuluva tehtävä, eikä käytäntö tosiasiassa eroa valtioiden yleensä harjoittamasta toiminnasta (perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohta). Tukea pidetään erityisenä ja tasoitustoimenpiteiden alaisena, sillä edullisia korkoja myönnetään ainoastaan vientirahoitukseen, joten ne ovat vientituloksesta riippuvia perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti.

e)   Tuen määrän laskeminen

| (105) | Tuen määrä on laskettu tutkimusajanjaksolla käytettyjen vientiluottojen korkojen ja sellaisten korkojen määrien erotuksen perusteella, jotka asianomaisen yrityksen olisi pitänyt maksaa tavanomaisista kaupallisista luotoista. Tuen määrä (osoittaja) on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkimusajanjakson viennin kokonaisliikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. |
| --- | --- |

(105)

Tuen määrä on laskettu tutkimusajanjaksolla käytettyjen vientiluottojen korkojen ja sellaisten korkojen määrien erotuksen perusteella, jotka asianomaisen yrityksen olisi pitänyt maksaa tavanomaisista kaupallisista luotoista. Tuen määrä (osoittaja) on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkimusajanjakson viennin kokonaisliikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.

| (106) | Tämän järjestelmän mukaiset tuet asianomaisille yrityksille olivat tutkimusajanjaksolla 0,25, 0,31 ja 0,44 prosenttia. |
| --- | --- |

(106)

Tämän järjestelmän mukaiset tuet asianomaisille yrityksille olivat tutkimusajanjaksolla 0,25, 0,31 ja 0,44 prosenttia.

3.8.   Sähköverosta vapauttaminen (Electricity Duty Exemption)

a)   Oikeusperusta

| (107) | Järjestelmä sisältyy Maharashtran osavaltion hallituksen kannustinjärjestelmään 2007, josta on annettu 30 päivänä maaliskuuta 2007 päivätty päätös numero PSI-1707/(CR-50)/IND-8. Sen jälkeen kun Maharashtran osavaltion hallitus julkisti vuoden 2007 kannustinjärjestelmään tehdyt muutokset 30 päivänä kesäkuuta 2011, lisäaikaa myönnettiin 31 päivään elokuuta 2011 saakka. |
| --- | --- |

(107)

Järjestelmä sisältyy Maharashtran osavaltion hallituksen kannustinjärjestelmään 2007, josta on annettu 30 päivänä maaliskuuta 2007 päivätty päätös numero PSI-1707/(CR-50)/IND-8. Sen jälkeen kun Maharashtran osavaltion hallitus julkisti vuoden 2007 kannustinjärjestelmään tehdyt muutokset 30 päivänä kesäkuuta 2011, lisäaikaa myönnettiin 31 päivään elokuuta 2011 saakka.

b)   Tukikelpoisuus

| (108) | Edellä mainitussa päätöksessä luetellaan sellaiset teollisuus- ja yritystyypit, jotka voidaan katsoa tukikelpoisiksi saamaan vuoden 2007 järjestelmän mukaisia kannustimia. |
| --- | --- |

(108)

Edellä mainitussa päätöksessä luetellaan sellaiset teollisuus- ja yritystyypit, jotka voidaan katsoa tukikelpoisiksi saamaan vuoden 2007 järjestelmän mukaisia kannustimia.

c)   Käytännön toteutus

| (109) | Kannustaakseen teollisuuden leviämistä kehitysalueille Maharashtran osavaltion hallitus on ottanut käyttöön kannustinpaketin uusille tuotantoyksiköille tai entisten yksiköiden laajennuksille Maharashtran osavaltion kehitysalueilla. Päätöksen liitteessä I ilmoitetaan osavaltion alue, jolle kyseisen järjestelmän kannustimia voidaan myöntää. Vuoden 2007 järjestelmän kannustimia ei voida kuitenkaan hakea, jollei toimeenpanovirasto (Implementing Agency) ole antanut tukikelpoisuustodistusta vuoden 2007 järjestelmän mukaisesti. Toimeenpanovirasto myöntää tukikelpoisuustodistuksen siten, että sen voimassaolo alkaa samana päivänä kuin tukikelpoisen yksikön kaupallinen tuotanto käynnistyy. |
| --- | --- |

(109)

Kannustaakseen teollisuuden leviämistä kehitysalueille Maharashtran osavaltion hallitus on ottanut käyttöön kannustinpaketin uusille tuotantoyksiköille tai entisten yksiköiden laajennuksille Maharashtran osavaltion kehitysalueilla. Päätöksen liitteessä I ilmoitetaan osavaltion alue, jolle kyseisen järjestelmän kannustimia voidaan myöntää. Vuoden 2007 järjestelmän kannustimia ei voida kuitenkaan hakea, jollei toimeenpanovirasto (Implementing Agency) ole antanut tukikelpoisuustodistusta vuoden 2007 järjestelmän mukaisesti. Toimeenpanovirasto myöntää tukikelpoisuustodistuksen siten, että sen voimassaolo alkaa samana päivänä kuin tukikelpoisen yksikön kaupallinen tuotanto käynnistyy.

| (110) | Vapautus sähköverosta myönnetään tukikelpoisille uusille yksiköille, jotka on perustettu tietyille alueille 15 vuoden ajaksi. Muualla osavaltion alueella myös 100-prosenttisesti vientiin suuntautuneiden yksikköjen (EOU), tietotekniikan ja bioteknologian yksiköt vapautetaan sähköverosta kymmenen vuoden ajaksi. |
| --- | --- |

(110)

Vapautus sähköverosta myönnetään tukikelpoisille uusille yksiköille, jotka on perustettu tietyille alueille 15 vuoden ajaksi. Muualla osavaltion alueella myös 100-prosenttisesti vientiin suuntautuneiden yksikköjen (EOU), tietotekniikan ja bioteknologian yksiköt vapautetaan sähköverosta kymmenen vuoden ajaksi.

| (111) | Tutkimuksen aikana todettiin, että yksi otokseen kuuluva yritys, Maharashtrassa sijaitseva EOU, hyötyi tästä järjestelmästä tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(111)

Tutkimuksen aikana todettiin, että yksi otokseen kuuluva yritys, Maharashtrassa sijaitseva EOU, hyötyi tästä järjestelmästä tutkimusajanjakson aikana.

d)   Sähköverosta vapauttamista koskevat päätelmät

| (112) | Vapautus sähköverosta on perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdan ja 3 artiklan 2 kohdan mukaista tukea, koska se on Intian viranomaisten taloudellista tukea, josta on koitunut etua tutkituille viejille. |
| --- | --- |

(112)

Vapautus sähköverosta on perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdan ja 3 artiklan 2 kohdan mukaista tukea, koska se on Intian viranomaisten taloudellista tukea, josta on koitunut etua tutkituille viejille.

| (113) | Tukijärjestelmä on perusasetuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti erityinen, kun otetaan huomioon, että lainsäädännössä, jonka nojalla myöntävä viranomainen toimii, rajataan järjestelmään pääsy tiettyihin yrityksiin tietyllä maantieteellisellä alueella. |
| --- | --- |

(113)

Tukijärjestelmä on perusasetuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti erityinen, kun otetaan huomioon, että lainsäädännössä, jonka nojalla myöntävä viranomainen toimii, rajataan järjestelmään pääsy tiettyihin yrityksiin tietyllä maantieteellisellä alueella.

| (114) | Tämän vuoksi tukea olisi pidettävä tasoitustoimenpiteiden alaisena. |
| --- | --- |

(114)

Tämän vuoksi tukea olisi pidettävä tasoitustoimenpiteiden alaisena.

e)   Tuen määrän laskeminen

| (115) | Perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan ja 5 artiklan mukaisesti tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä laskettiin sen edun mukaan, joka vastaanottajalle todettiin koituneen tutkimusajanjakson aikana tarkasteltavana olevan tuotteen yhteydessä. Tämä määrä (osoittaja) on jaettu vientiä harjoittavan tuottajan tutkimusajanjakson kokonaismyynnin liikevaihdolle, joka koskee tarkasteltavana olevaa tuotetta, koska tuki ei ole riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(115)

Perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan ja 5 artiklan mukaisesti tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä laskettiin sen edun mukaan, joka vastaanottajalle todettiin koituneen tutkimusajanjakson aikana tarkasteltavana olevan tuotteen yhteydessä. Tämä määrä (osoittaja) on jaettu vientiä harjoittavan tuottajan tutkimusajanjakson kokonaismyynnin liikevaihdolle, joka koskee tarkasteltavana olevaa tuotetta, koska tuki ei ole riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (116) | Tässä järjestelmässä toimineelle kyseiselle yritykselle vahvistettu tukiprosentti tutkimusajanjaksolla oli 0,09 prosenttia. |
| --- | --- |

(116)

Tässä järjestelmässä toimineelle kyseiselle yritykselle vahvistettu tukiprosentti tutkimusajanjaksolla oli 0,09 prosenttia.

3.9.   Tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä

| (117) | Näiden havaintojen perusteella (ks. tiivistelmä jäljempänä olevassa taulukossa) tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien tukien kokonaismäärän – arvo-osuutena ilmaistuna – todettiin olevan 3,2–16,5 prosenttia.

  Taulukko 1














  Järjestelmä | EPCGS | DEPBS | AAS | EOUS | ECS | FPS | Sähköverosta vapauttaminen (electricity duty exemption) | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yritys | |
| Viraj Profiles Ltd. | 0,16 % | | | 2,73 % | 0,25 % | | 0,09 % | 3,2 % |
| Raajratna Ventures Ltd. | 0,19 % | 4,70 % | 2,94 % | | 0,44 % | 4,80 % | | 13,0 % |
| Agarwal Fastners Pvt. Ltd. | 0,11 % | 6,53 % | | | 0,31 % | 4,80 % | | 11,7 % |
| Yhteistyössä toimineet otoksen ulkopuoliset yritykset | 0,16 % | 5,53 % | 2,94 % | | 0,25 % | 4,80 % | | 13,6 % |
| Muut yritykset | 0,16 % | 5,53 % | 2,94 % | 2,73 % | 0,25 % | 4,80 % | 0,09 % | 16,5 % |

(117)

Näiden havaintojen perusteella (ks. tiivistelmä jäljempänä olevassa taulukossa) tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien tukien kokonaismäärän – arvo-osuutena ilmaistuna – todettiin olevan 3,2–16,5 prosenttia.

Taulukko 1

Järjestelmä

EPCGS

DEPBS

AAS

EOUS

ECS

FPS

Sähköverosta vapauttaminen (electricity duty exemption)

Yhteensä

Yritys

Viraj Profiles Ltd.

0,16 %

2,73 %

0,25 %

0,09 %

3,2 %

Raajratna Ventures Ltd.

0,19 %

4,70 %

2,94 %

0,44 %

4,80 %

13,0 %

Agarwal Fastners Pvt. Ltd.

0,11 %

6,53 %

0,31 %

4,80 %

11,7 %

Yhteistyössä toimineet otoksen ulkopuoliset yritykset

0,16 %

5,53 %

2,94 %

0,25 %

4,80 %

13,6 %

Muut yritykset

0,16 %

5,53 %

2,94 %

2,73 %

0,25 %

4,80 %

0,09 %

16,5 %

| (118) | Perusasetuksen 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti otokseen kuulumattomien yhteistyössä toimineiden yritysten tukimarginaali on 13,6 prosenttia; se laskettiin sen vahvistetun painotetun keskimääräisen tukimarginaalin perusteella, joka oli määritetty erikseen kullekin ohjelmalle, josta yhteistyössä toimineet yritykset hyötyvät. Otoksen painotetun keskimääräisen tukimarginaalin laskemiseksi vientiin suuntautuneiden yksiköiden saamat tuet ja sähköverosta vapauttaminen Maharashtran osavaltion hallituksen kannustinjärjestelmän mukaisesti (eli ainoastaan vientiin suuntautuneille yksiköille) jätettiin laskelman ulkopuolelle, koska todettiin, että kumpikaan yhteistyössä toimineista otoksen ulkopuolisista yrityksistä ei kuulunut kyseisten kannustinjärjestelmien soveltamisalaan. Varsinkaan vientiin suuntautuneiden yksiköiden osalta ei ollut mahdollista saada sekä EOU-tukia että muista järjestelmistä myönnettäviä tukia. Sähköverosta voidaan vapauttaa ainoastaan sellaisia vientiin suuntautuneita yksiköitä tai yrityksiä, jotka ovat sijoittautuneet tietyille Maharashtran alueille. Tämän vuoksi järjestelmän edunsaajien määrä on liian vähäinen, jotta sitä voitaisiin katsoa sovellettavan otokseen kuulumattomiin yrityksiin. |
| --- | --- |

(118)

Perusasetuksen 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti otokseen kuulumattomien yhteistyössä toimineiden yritysten tukimarginaali on 13,6 prosenttia; se laskettiin sen vahvistetun painotetun keskimääräisen tukimarginaalin perusteella, joka oli määritetty erikseen kullekin ohjelmalle, josta yhteistyössä toimineet yritykset hyötyvät. Otoksen painotetun keskimääräisen tukimarginaalin laskemiseksi vientiin suuntautuneiden yksiköiden saamat tuet ja sähköverosta vapauttaminen Maharashtran osavaltion hallituksen kannustinjärjestelmän mukaisesti (eli ainoastaan vientiin suuntautuneille yksiköille) jätettiin laskelman ulkopuolelle, koska todettiin, että kumpikaan yhteistyössä toimineista otoksen ulkopuolisista yrityksistä ei kuulunut kyseisten kannustinjärjestelmien soveltamisalaan. Varsinkaan vientiin suuntautuneiden yksiköiden osalta ei ollut mahdollista saada sekä EOU-tukia että muista järjestelmistä myönnettäviä tukia. Sähköverosta voidaan vapauttaa ainoastaan sellaisia vientiin suuntautuneita yksiköitä tai yrityksiä, jotka ovat sijoittautuneet tietyille Maharashtran alueille. Tämän vuoksi järjestelmän edunsaajien määrä on liian vähäinen, jotta sitä voitaisiin katsoa sovellettavan otokseen kuulumattomiin yrityksiin.

| (119) | Kaikkien muiden intialaisten viejien osalta komissio määritti ensin yhteistyössä toimimisen asteen. Kun verrattiin tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevia Eurostatin tuontitietoja ja tietoja, jotka yhteistyössä toimineet yritykset ja yritysryhmät, jotka veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tutkimusajanjaksolla, ilmoittivat tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin viedyistä määristä, voitiin havaita – kuten johdanto-osan 10 kappaleessa todettiin – että intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen aste oli erittäin korkea eli lähes 100 prosenttia. Koska yhteistyöaste on näin korkea, kaikkien yhteistyöstä kieltäytyneiden yritysten tukiprosentti vahvistetaan samalle tasolle kuin otokseen kuuluville yhteistyössä toimineille yrityksille kutakin ohjelmaa varten vahvistettu painotettu keskimääräinen tukimarginaali, eli 16,5 prosenttia. |
| --- | --- |

(119)

Kaikkien muiden intialaisten viejien osalta komissio määritti ensin yhteistyössä toimimisen asteen. Kun verrattiin tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevia Eurostatin tuontitietoja ja tietoja, jotka yhteistyössä toimineet yritykset ja yritysryhmät, jotka veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tutkimusajanjaksolla, ilmoittivat tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin viedyistä määristä, voitiin havaita – kuten johdanto-osan 10 kappaleessa todettiin – että intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen aste oli erittäin korkea eli lähes 100 prosenttia. Koska yhteistyöaste on näin korkea, kaikkien yhteistyöstä kieltäytyneiden yritysten tukiprosentti vahvistetaan samalle tasolle kuin otokseen kuuluville yhteistyössä toimineille yrityksille kutakin ohjelmaa varten vahvistettu painotettu keskimääräinen tukimarginaali, eli 16,5 prosenttia.

4.   UNIONIN TUOTANNONALA

4.1.   Unionin tuotanto

| (120) | Unionin kokonaistuotannon määrittämiseksi käytettiin kaikkia saatavilla olevia tietoja unionin tuottajista, myös valituksessa toimitettuja tietoja sekä unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja ja otokseen kuuluneilta unionin tuottajilta saatuja todennettuja kyselyvastauksia. |
| --- | --- |

(120)

Unionin kokonaistuotannon määrittämiseksi käytettiin kaikkia saatavilla olevia tietoja unionin tuottajista, myös valituksessa toimitettuja tietoja sekä unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja ja otokseen kuuluneilta unionin tuottajilta saatuja todennettuja kyselyvastauksia.

| (121) | Tällä perusteella unionin kokonaistuotannon arvioitiin olevan noin 52 000 tonnia tutkimusajanjakson aikana. Tähän sisältyy kaikkien niiden unionin tuottajien tuotanto, jotka ilmoittautuivat, ja niiden tuottajien arvioitu tuotantomäärä, jotka eivät ilmoittautuneet menettelyssä. |
| --- | --- |

(121)

Tällä perusteella unionin kokonaistuotannon arvioitiin olevan noin 52 000 tonnia tutkimusajanjakson aikana. Tähän sisältyy kaikkien niiden unionin tuottajien tuotanto, jotka ilmoittautuivat, ja niiden tuottajien arvioitu tuotantomäärä, jotka eivät ilmoittautuneet menettelyssä.

| (122) | Kuten edellä johdanto-osan 14 kappaleessa todetaan, unionin tuottajien tarkastelussa käytettiin otantaa. Ennen menettelyn vireillepanoa tietoja toimittaneista 15:stä unionin tuottajasta valittiin otokseen viisi yritystä. Kuten edellä johdanto-osan 16 kappaleessa todetaan, yksi yritys päätti myöhemmin kieltäytyä yhteistyöstä. Jäljelle jääneet yhteistyössä toimineet otokseen kuuluneet yritykset muodostivat noin 32 prosenttia unionin arvioidusta kokonaistuotannosta tutkimusajanjakson aikana, joten otoksen katsottiin edustavan unionin tuotannonalaa. Otokseen kuuluvat yritykset ovat merkittävimpiä tuottajia ja sijaitsevat Ranskassa ja Italiassa, joissa suurin osa tarkasteltavana olevasta tuotteesta valmistetaan. |
| --- | --- |

(122)

Kuten edellä johdanto-osan 14 kappaleessa todetaan, unionin tuottajien tarkastelussa käytettiin otantaa. Ennen menettelyn vireillepanoa tietoja toimittaneista 15:stä unionin tuottajasta valittiin otokseen viisi yritystä. Kuten edellä johdanto-osan 16 kappaleessa todetaan, yksi yritys päätti myöhemmin kieltäytyä yhteistyöstä. Jäljelle jääneet yhteistyössä toimineet otokseen kuuluneet yritykset muodostivat noin 32 prosenttia unionin arvioidusta kokonaistuotannosta tutkimusajanjakson aikana, joten otoksen katsottiin edustavan unionin tuotannonalaa. Otokseen kuuluvat yritykset ovat merkittävimpiä tuottajia ja sijaitsevat Ranskassa ja Italiassa, joissa suurin osa tarkasteltavana olevasta tuotteesta valmistetaan.

4.2.   Unionin tuotannonala

| (123) | Kaikkien edellä johdanto-osan 120 kappaleessa tarkoitettujen tiedossa olevien unionin tuottajien katsotaan siten muodostavan perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 8 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’. |
| --- | --- |

(123)

Kaikkien edellä johdanto-osan 120 kappaleessa tarkoitettujen tiedossa olevien unionin tuottajien katsotaan siten muodostavan perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 8 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’.

5.   VAHINKO

5.1.   Alustavat huomiot

| (124) | Asian kannalta oleellisia Eurostatin tuontitilastoja, valituksen tekijältä saatuja tietoja sekä unionin tuottajilta ennen tutkimuksen käynnistämistä ja sen jälkeen kerättyjä tietoja, joihin sisältyivät myös otokseen kuuluvien unionin tuottajien todennetut kyselyvastaukset, käytettiin myös oleellisten vahinkotekijöiden arvioinnissa. |
| --- | --- |

(124)

Asian kannalta oleellisia Eurostatin tuontitilastoja, valituksen tekijältä saatuja tietoja sekä unionin tuottajilta ennen tutkimuksen käynnistämistä ja sen jälkeen kerättyjä tietoja, joihin sisältyivät myös otokseen kuuluvien unionin tuottajien todennetut kyselyvastaukset, käytettiin myös oleellisten vahinkotekijöiden arvioinnissa.

| (125) | Siltä osin kuin vahinkoanalyysissä tarkastellaan makrotaloudellisia tietoja kuten tuotantokapasiteettia ja sen käyttöastetta, myynnin määrää, markkinaosuutta, kasvua, työllisyyttä ja tuottavuutta, perustana ovat unionin koko tuotannonalaa koskevat tiedot. |
| --- | --- |

(125)

Siltä osin kuin vahinkoanalyysissä tarkastellaan makrotaloudellisia tietoja kuten tuotantokapasiteettia ja sen käyttöastetta, myynnin määrää, markkinaosuutta, kasvua, työllisyyttä ja tuottavuutta, perustana ovat unionin koko tuotannonalaa koskevat tiedot.

| (126) | Mikrotaloudellisiin tietoihin (kauppahinnat, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, sijoitetun pääoman tuotto, pääoman saanti, varastot ja palkat) perustuva vahinkoanalyysi on tehty otokseen kuuluvilta unionin tuottajilta kerättyjen tietojen pohjalta. |
| --- | --- |

(126)

Mikrotaloudellisiin tietoihin (kauppahinnat, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, sijoitetun pääoman tuotto, pääoman saanti, varastot ja palkat) perustuva vahinkoanalyysi on tehty otokseen kuuluvilta unionin tuottajilta kerättyjen tietojen pohjalta.

| (127) | Otokseen kuuluneet neljä unionin tuottajaa olivat mukana otoksessa myös Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista peräisin olevaa tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa, joka saatiin päätökseen 7 päivänä tammikuuta 2012 (4). Kyseisessä tarkastelussa otokseen sisältyi yksi yritys, joka ei kuulunut tämän tutkimuksen otokseen. Koska vahinkoanalyysin tarkastelussa käytetty ajanjakso on limittäin toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ajanjakson kanssa, vuosien 2008 ja 2009 tiedot ovat yhdenmukaiset kyseistä yhtä yritystä lukuunottamatta. Jos ilmoitettaisiin vuosien 2008 ja 2009 luvut, olisi mahdollista päätellä tässä tarkastelussa otokseen kuulumattoman yrityksen luvut. Tämän vuoksi mikroindikaattorit kuten varastot, palkat, investoinnit, kassavirta, sijoitetun pääoman tuotto ja kannattavuus on indeksoitu. |
| --- | --- |

(127)

Otokseen kuuluneet neljä unionin tuottajaa olivat mukana otoksessa myös Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista peräisin olevaa tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa, joka saatiin päätökseen 7 päivänä tammikuuta 2012 (4). Kyseisessä tarkastelussa otokseen sisältyi yksi yritys, joka ei kuulunut tämän tutkimuksen otokseen. Koska vahinkoanalyysin tarkastelussa käytetty ajanjakso on limittäin toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ajanjakson kanssa, vuosien 2008 ja 2009 tiedot ovat yhdenmukaiset kyseistä yhtä yritystä lukuunottamatta. Jos ilmoitettaisiin vuosien 2008 ja 2009 luvut, olisi mahdollista päätellä tässä tarkastelussa otokseen kuulumattoman yrityksen luvut. Tämän vuoksi mikroindikaattorit kuten varastot, palkat, investoinnit, kassavirta, sijoitetun pääoman tuotto ja kannattavuus on indeksoitu.

5.2.   Unionin kulutus

| (128) | Unionin kulutus määritettiin valituksessa ilmoitetun unionin tuotannonalan unionissa myymän määrän perusteella, ja ne tarkastettiin vertaamalla niitä otoskyselyyn saatuihin vastauksiin ja otokseen kuuluneilta tuottajilta saatuihin todennettuihin tietoihin. Lisäksi otettiin huomioon Eurostatilta saadut tarkastelujaksoa koskevat tiedot tuontimääristä. |
| --- | --- |

(128)

Unionin kulutus määritettiin valituksessa ilmoitetun unionin tuotannonalan unionissa myymän määrän perusteella, ja ne tarkastettiin vertaamalla niitä otoskyselyyn saatuihin vastauksiin ja otokseen kuuluneilta tuottajilta saatuihin todennettuihin tietoihin. Lisäksi otettiin huomioon Eurostatilta saadut tarkastelujaksoa koskevat tiedot tuontimääristä.

| (129) | Tämän perusteella unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 2 | 2008 | 2009 | 2010 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin kulutus (tonnia) | 120 598 | 101 143 | 122 345 | 131 457 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 84 | 101 | 109 |
| Lähde: | Eurostat, valituksessa olleet tiedot ja kyselylomakevastaukset |

(129)

Tämän perusteella unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

Taulukko 2

2008

2009

2010

Tutkimusajanjakso

Unionin kulutus (tonnia)

120 598

101 143

122 345

131 457

Indeksi (2008 = 100)

100

84

101

109

Lähde:

Eurostat, valituksessa olleet tiedot ja kyselylomakevastaukset

| (130) | Kaiken kaikkiaan kulutus EU:n markkinoilla kasvoi tarkastelujakson aikana 9 prosenttia. Vuodesta 2008 vuoteen 2009 kulutuksen lasku oli voimakasta, 16 prosenttia, minkä väitettiin johtuvan talouskriisin yleisistä negatiivisista vaikutuksista markkinoihin. Tämän jälkeen kulutus kasvoi 21 prosenttia vuodesta 2009 vuoteen 2010 ja vielä 7 prosenttia vuodesta 2010 tutkimusajanjaksoon mennessä. |
| --- | --- |

(130)

Kaiken kaikkiaan kulutus EU:n markkinoilla kasvoi tarkastelujakson aikana 9 prosenttia. Vuodesta 2008 vuoteen 2009 kulutuksen lasku oli voimakasta, 16 prosenttia, minkä väitettiin johtuvan talouskriisin yleisistä negatiivisista vaikutuksista markkinoihin. Tämän jälkeen kulutus kasvoi 21 prosenttia vuodesta 2009 vuoteen 2010 ja vielä 7 prosenttia vuodesta 2010 tutkimusajanjaksoon mennessä.

5.3.   Tuonti asianomaisesta maasta

| (131) | Intiasta tuleva tuonti unioniin kehittyi tarkastelujakson aikana seuraavasti:

  Taulukko 3 | 2008 | 2009 | 2010 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonti Intiasta (tonnia) | 14 546 | 18 883 | 21 914 | 24 072 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 130 | 151 | 165 |
| Markkinaosuus | 12,1 % | 18,7 % | 17,9 % | 18,3 % |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 155 | 149 | 152 |
| Lähde: | Eurostat ja vientiä harjoittavien tuottajien kyselylomakevastaukset |

(131)

Intiasta tuleva tuonti unioniin kehittyi tarkastelujakson aikana seuraavasti:

Taulukko 3

2008

2009

2010

Tutkimusajanjakso

Tuonti Intiasta (tonnia)

14 546

18 883

21 914

24 072

Indeksi (2008 = 100)

100

130

151

165

Markkinaosuus

12,1 %

18,7 %

17,9 %

18,3 %

Indeksi (2008 = 100)

100

155

149

152

Lähde:

Eurostat ja vientiä harjoittavien tuottajien kyselylomakevastaukset

| (132) | Tarkastelujakson aikana tuonti Intiasta kasvoi huomattavasti: 65 prosenttia. Kasvu oli voimakkainta vuodesta 2008 vuoteen 2009, jolloin tuonti kipusi 30 prosenttia, vaikka kulutus laski 16 prosenttia. Vuositasolla tuonti Intiasta jatkoi kasvuaan vuoden 2010 aikana (+ 16 prosenttia) ja tutkimusajanjakson aikana (+ 10 prosenttia). |
| --- | --- |

(132)

Tarkastelujakson aikana tuonti Intiasta kasvoi huomattavasti: 65 prosenttia. Kasvu oli voimakkainta vuodesta 2008 vuoteen 2009, jolloin tuonti kipusi 30 prosenttia, vaikka kulutus laski 16 prosenttia. Vuositasolla tuonti Intiasta jatkoi kasvuaan vuoden 2010 aikana (+ 16 prosenttia) ja tutkimusajanjakson aikana (+ 10 prosenttia).

5.3.1.   Tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

Taulukko 4

| Tuonti Intiasta | 2008 | 2009 | 2010 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 3 531 | 2 774 | 2 994 | 3 216 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 79 | 85 | 91 |
| Lähde: | Eurostat ja otokseen valittujen EU-tuottajien kyselylomakevastaukset |

Tuonti Intiasta

2008

2009

2010

Tutkimusajanjakso

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

3 531

2 774

2 994

3 216

Indeksi (2008 = 100)

100

79

85

91

Lähde:

Eurostat ja otokseen valittujen EU-tuottajien kyselylomakevastaukset

| (133) | Intiasta peräisin olevan tuonnin keskimääräiset hinnat laskivat 9 prosenttia tarkastelujaksona. Tämä selittää Intian markkinaosuuden kasvamisen 12,1 prosentista 18,3 prosenttiin samana ajanjaksona. Suurin kasvu tapahtui vuodesta 2008 vuoteen 2009, jolloin Intian viejät lisäsivät markkinaosuuttaan yli 6 prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

(133)

Intiasta peräisin olevan tuonnin keskimääräiset hinnat laskivat 9 prosenttia tarkastelujaksona. Tämä selittää Intian markkinaosuuden kasvamisen 12,1 prosentista 18,3 prosenttiin samana ajanjaksona. Suurin kasvu tapahtui vuodesta 2008 vuoteen 2009, jolloin Intian viejät lisäsivät markkinaosuuttaan yli 6 prosenttiyksikköä.

| (134) | Jotta voitiin tutkia hinnan alittavuutta tutkimusajanjaksolla, verrattiin otokseen kuuluvien unionin tuottajien unionin markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille myymien tuotelajien painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin Intiasta tulevasta tuonnista ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitettuihin painotettuihin keskimääräisiin hintoihin, jotka oli määritetty cif-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti voimassa olevien tullien ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(134)

Jotta voitiin tutkia hinnan alittavuutta tutkimusajanjaksolla, verrattiin otokseen kuuluvien unionin tuottajien unionin markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille myymien tuotelajien painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin Intiasta tulevasta tuonnista ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitettuihin painotettuihin keskimääräisiin hintoihin, jotka oli määritetty cif-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti voimassa olevien tullien ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.

| (135) | Hintavertailu tehtiin tuotetyypeittäin samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta; hintoja oikaistiin tarvittaessa, ja niistä vähennettiin ensin alennukset ja hyvitykset. Vertailun tulos esitettynä prosentteina otokseen kuuluneiden unionin tuottajien tutkimusajanjakson aikana kertyneestä liikevaihdosta osoitti hinnan alittavuuden olleen 3–13 prosenttia. |
| --- | --- |

(135)

Hintavertailu tehtiin tuotetyypeittäin samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta; hintoja oikaistiin tarvittaessa, ja niistä vähennettiin ensin alennukset ja hyvitykset. Vertailun tulos esitettynä prosentteina otokseen kuuluneiden unionin tuottajien tutkimusajanjakson aikana kertyneestä liikevaihdosta osoitti hinnan alittavuuden olleen 3–13 prosenttia.

5.4.   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

| (136) | Tutkittaessa Intiasta peräisin olevan tuetun tuonnin vaikutuksia unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset tekijät, jotka oli vahvistettu unionin tuotannonalalle tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(136)

Tutkittaessa Intiasta peräisin olevan tuetun tuonnin vaikutuksia unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset tekijät, jotka oli vahvistettu unionin tuotannonalalle tarkastelujaksolla.

5.4.1.   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Taulukko 5

| | 2008 | 2009 | 2010 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantomäärä (tonnia) | 69 514 | 56 396 | 62 213 | 51 800 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 81 | 89 | 75 |
| Tuotantokapasiteetti (tonnia) | 140 743 | 127 200 | 128 796 | 111 455 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 90 | 92 | 79 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 49 % | 44 % | 48 % | 46 % |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 90 | 98 | 94 |
| Lähde: | Unionin tuotannonala yhteensä |

2008

2009

2010

Tutkimusajanjakso

Tuotantomäärä (tonnia)

69 514

56 396

62 213

51 800

Indeksi (2008 = 100)

100

81

89

75

Tuotantokapasiteetti (tonnia)

140 743

127 200

128 796

111 455

Indeksi (2008 = 100)

100

90

92

79

Kapasiteetin käyttöaste

49 %

44 %

48 %

46 %

Indeksi (2008 = 100)

100

90

98

94

Lähde:

Unionin tuotannonala yhteensä

| (137) | Edellä olevasta taulukosta käy ilmi, että tuotanto laski merkittävästi eli 25 prosenttia tarkastelujaksolla. Kysynnän laskun suuntaisesti tuotanto laski voimakkaasti vuonna 2009, 19 prosenttia, ja elpyi jälleen vuonna 2010, jolloin se nousi noin 10 prosenttia. Vaikka unionin kulutus kasvoi tutkimusajanjaksolla 7 prosenttia, unionin tuotanto laski jälleen noin 17 prosenttia edelliseen vuoteen verrattuna. |
| --- | --- |

(137)

Edellä olevasta taulukosta käy ilmi, että tuotanto laski merkittävästi eli 25 prosenttia tarkastelujaksolla. Kysynnän laskun suuntaisesti tuotanto laski voimakkaasti vuonna 2009, 19 prosenttia, ja elpyi jälleen vuonna 2010, jolloin se nousi noin 10 prosenttia. Vaikka unionin kulutus kasvoi tutkimusajanjaksolla 7 prosenttia, unionin tuotanto laski jälleen noin 17 prosenttia edelliseen vuoteen verrattuna.

| (138) | Unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti väheni noin 21 prosenttia tarkastelujakson aikana. Myös kapasiteetin käyttö laski tarkastelujaksolla, ja pysyi koko ajan alle 50:n prosentin. |
| --- | --- |

(138)

Unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti väheni noin 21 prosenttia tarkastelujakson aikana. Myös kapasiteetin käyttö laski tarkastelujaksolla, ja pysyi koko ajan alle 50:n prosentin.

5.4.2.   Myyntimäärät ja markkinaosuus

Taulukko 6

| | 2008 | 2009 | 2010 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Myyntimäärä (tonnia) | 56 042 | 44 627 | 45 976 | 48 129 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 80 | 82 | 86 |
| Markkinaosuus | 46,5 % | 44,1 % | 37,6 % | 36,6 % |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 95 | 81 | 79 |
| Lähde: | Unionin tuotannonala yhteensä |

2008

2009

2010

Tutkimusajanjakso

Myyntimäärä (tonnia)

56 042

44 627

45 976

48 129

Indeksi (2008 = 100)

100

80

82

86

Markkinaosuus

46,5 %

44,1 %

37,6 %

36,6 %

Indeksi (2008 = 100)

100

95

81

79

Lähde:

Unionin tuotannonala yhteensä

| (139) | Vaikka kulutus kasvoi 9 prosenttia, samankaltaisen tuotteen myyntimäärä ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle unionin markkinoilla laski 14 prosenttia tarkastelujaksolla. Markkinaosuus laski vuonna 2008 olleesta 46,5 prosentista 36,6 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Myyntimäärät laskivat voimakkaasti vuonna 2009 (– 20 prosenttia) ja paranivat hieman vuonna 2010 ja tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(139)

Vaikka kulutus kasvoi 9 prosenttia, samankaltaisen tuotteen myyntimäärä ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle unionin markkinoilla laski 14 prosenttia tarkastelujaksolla. Markkinaosuus laski vuonna 2008 olleesta 46,5 prosentista 36,6 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Myyntimäärät laskivat voimakkaasti vuonna 2009 (– 20 prosenttia) ja paranivat hieman vuonna 2010 ja tutkimusajanjakson aikana.

5.4.3.   Kasvu

| (140) | Unionin kulutus kasvoi vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 9 prosenttia. Samaan aikaan unionin tuotannonalan myyntimäärä kuitenkin väheni 14 prosenttia ja markkinaosuus 21 prosenttia. Samaan aikaan tuonti Intiasta kasvoi merkittävästi, 65 prosenttia. |
| --- | --- |

(140)

Unionin kulutus kasvoi vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 9 prosenttia. Samaan aikaan unionin tuotannonalan myyntimäärä kuitenkin väheni 14 prosenttia ja markkinaosuus 21 prosenttia. Samaan aikaan tuonti Intiasta kasvoi merkittävästi, 65 prosenttia.

5.4.4.   Työllisyys

Taulukko 7

| | 2008 | 2009 | 2010 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijöiden lukumäärä | 1 007 | 863 | 821 | 761 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 86 | 82 | 76 |
| Tuottavuus (yksikköä/työntekijä)

  Indeksi (2008 = 100) | 100 | 95 | 110 | 99 |
| Lähde: | Unionin tuotannonala yhteensä |

2008

2009

2010

Tutkimusajanjakso

Työntekijöiden lukumäärä

1 007

863

821

761

Indeksi (2008 = 100)

100

86

82

76

Tuottavuus (yksikköä/työntekijä)

Indeksi (2008 = 100)

100

95

110

99

Lähde:

Unionin tuotannonala yhteensä

| (141) | Unionin tuotannonalan toiminnan supistumisen vuoksi työntekijöiden määrä väheni tarkastelujaksolla vastaavasti 24 prosenttia. Vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana työvoimakustannukset työntekijään kohden nousivat 6 prosenttia. |
| --- | --- |

(141)

Unionin tuotannonalan toiminnan supistumisen vuoksi työntekijöiden määrä väheni tarkastelujaksolla vastaavasti 24 prosenttia. Vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana työvoimakustannukset työntekijään kohden nousivat 6 prosenttia.

| (142) | Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus (ilmaistuna tuotantomääränä työntekijää kohti vuodessa) väheni tarkastelujaksolla hieman, eli 1 prosenttia. Se saavutti alhaisimman tasonsa vuonna 2009, minkä jälkeen se alkoi elpyä tutkimusajanjaksoa kohden. |
| --- | --- |

(142)

Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus (ilmaistuna tuotantomääränä työntekijää kohti vuodessa) väheni tarkastelujaksolla hieman, eli 1 prosenttia. Se saavutti alhaisimman tasonsa vuonna 2009, minkä jälkeen se alkoi elpyä tutkimusajanjaksoa kohden.

5.4.5.   Keskimääräiset yksikköhinnat unionissa

Taulukko 8

| | 2008 | 2009 | 2010 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Yksikköhinta etuyhteydettömille asiakkaille EU:ssa

  (euroa tonnilta) | 4 336 | 2 792 | 3 914 | 4 244 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 64 | 90 | 98 |
| Lähde: | Otokseen kuuluneiden tuottajien kyselylomakevastaukset |

2008

2009

2010

Tutkimusajanjakso

Yksikköhinta etuyhteydettömille asiakkaille EU:ssa

(euroa tonnilta)

4 336

2 792

3 914

4 244

Indeksi (2008 = 100)

100

64

90

98

Lähde:

Otokseen kuuluneiden tuottajien kyselylomakevastaukset

| (143) | Keskimääräiset myyntihinnat laskivat 2 prosenttia tarkasteluajanjakson aikana. Vuonna 2009 unionin tuotannonalan oli pakko alentaa myyntihintojaan 36 prosenttia talouden taantuman ja Intiasta peräisin olevan tuonnin hintojen voimakkaan laskun takia (– 21 prosenttia). Vuonna 2010 ja tutkimusajanjakson aikana unionin tuotannonalan myyntihinnat jälleen elpyivät. |
| --- | --- |

(143)

Keskimääräiset myyntihinnat laskivat 2 prosenttia tarkasteluajanjakson aikana. Vuonna 2009 unionin tuotannonalan oli pakko alentaa myyntihintojaan 36 prosenttia talouden taantuman ja Intiasta peräisin olevan tuonnin hintojen voimakkaan laskun takia (– 21 prosenttia). Vuonna 2010 ja tutkimusajanjakson aikana unionin tuotannonalan myyntihinnat jälleen elpyivät.

| (144) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että vuonna 2009 tapahtunut myyntihintojen lasku heijastelee kustannuksissa tapahtunutta 18 prosentin laskua vuoden 2008 tasoon verrattuna. Kustannusten lasku johtui pääasiassa raaka-ainehintojen laskusta, mihin vaikutti erityisesti hintakehitykseltään epävakaan nikkelin hinnan lasku. Unionin tuotannonalan oli kuitenkin pakko alentaa myyntihintojaan kustannusten alenemista enemmän, koska intialainen halpatuonti lisääntyi vuonna 2009. |
| --- | --- |

(144)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että vuonna 2009 tapahtunut myyntihintojen lasku heijastelee kustannuksissa tapahtunutta 18 prosentin laskua vuoden 2008 tasoon verrattuna. Kustannusten lasku johtui pääasiassa raaka-ainehintojen laskusta, mihin vaikutti erityisesti hintakehitykseltään epävakaan nikkelin hinnan lasku. Unionin tuotannonalan oli kuitenkin pakko alentaa myyntihintojaan kustannusten alenemista enemmän, koska intialainen halpatuonti lisääntyi vuonna 2009.

5.4.6.   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, sijoitetun pääoman tuotto ja pääoman saanti

Taulukko 9

| | 2008 | 2009 | 2010 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EU:n myynnin kannattavuus (% nettomyynnistä)

  Indeksi (2008 = 100) | – 100 | – 442 | –74 | –24 |
| Kassavirta

  Indeksi (2008 = 100) | – 100 | –1 827 | –40 | 171 |
| Investoinnit (EUR)

  Indeksi (2008 = 100) | 100 | 29 | 59 | 6 |
| Sijoitetun pääoman tuotto

  Indeksi (2008 = 100) | – 100 | – 284 | –59 | –28 |
| Lähde: | Otokseen kuuluneiden EU:n tuottajien kyselylomakevastaukset |

2008

2009

2010

Tutkimusajanjakso

EU:n myynnin kannattavuus (% nettomyynnistä)

Indeksi (2008 = 100)

– 100

– 442

–74

–24

Kassavirta

Indeksi (2008 = 100)

– 100

–1 827

–40

171

Investoinnit (EUR)

Indeksi (2008 = 100)

100

29

59

6

Sijoitetun pääoman tuotto

Indeksi (2008 = 100)

– 100

– 284

–59

–28

Lähde:

Otokseen kuuluneiden EU:n tuottajien kyselylomakevastaukset

| (145) | Tutkimus osoitti, että vaikka myyntihintojen aleneminen osittain ilmensi kustannusten alenemista, unionin tuotannonalan hintaan kohdistui painetta Intiasta tuodun tarkasteltavana olevan tuotteen vuoksi. Unionin tuotannonalan kannattavuus oli negatiivista tarkastelujakson alusta alkaen. Unionin tuotannonalan oli etenkin vuonna 2009 pakko alentaa myyntihintojaan kustannusten alenemista enemmän, koska intialainen halpatuonti lisääntyi. Tämä johti kannattavuuden merkittävään heikkenemiseen kyseisenä vuonna. Vuonna 2010 ja tutkimusajanjakson aikana kannattavuus kuitenkin parani, vaikka pysyikin yhä negatiivisena. |
| --- | --- |

(145)

Tutkimus osoitti, että vaikka myyntihintojen aleneminen osittain ilmensi kustannusten alenemista, unionin tuotannonalan hintaan kohdistui painetta Intiasta tuodun tarkasteltavana olevan tuotteen vuoksi. Unionin tuotannonalan kannattavuus oli negatiivista tarkastelujakson alusta alkaen. Unionin tuotannonalan oli etenkin vuonna 2009 pakko alentaa myyntihintojaan kustannusten alenemista enemmän, koska intialainen halpatuonti lisääntyi. Tämä johti kannattavuuden merkittävään heikkenemiseen kyseisenä vuonna. Vuonna 2010 ja tutkimusajanjakson aikana kannattavuus kuitenkin parani, vaikka pysyikin yhä negatiivisena.

| (146) | Kassavirta, joka osoittaa tuotannonalan kykyä rahoittaa itse toimintaansa, kehittyi samansuuntaisesti kuin kannattavuus. Se saavutti aallonpohjan vuonna 2009, minkä jälkeen se alkoi nousta ja muuttui positiiviseksi tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(146)

Kassavirta, joka osoittaa tuotannonalan kykyä rahoittaa itse toimintaansa, kehittyi samansuuntaisesti kuin kannattavuus. Se saavutti aallonpohjan vuonna 2009, minkä jälkeen se alkoi nousta ja muuttui positiiviseksi tutkimusajanjakson aikana.

| (147) | Vuonna 2008 tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon tehtyjen investointien jälkeen investoinnit laskivat noin 94 prosenttia tarkastelujaksolla. Sijoitetun pääoman tuotossa näkyi samanlainen negatiivinen kehitys kuin unionin tuotannonalan negatiivisissa tuloksissa tarkastelujakson aikana. Sijoitetun pääoman tuotto pysyi koko ajan negatiivisena. |
| --- | --- |

(147)

Vuonna 2008 tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon tehtyjen investointien jälkeen investoinnit laskivat noin 94 prosenttia tarkastelujaksolla. Sijoitetun pääoman tuotossa näkyi samanlainen negatiivinen kehitys kuin unionin tuotannonalan negatiivisissa tuloksissa tarkastelujakson aikana. Sijoitetun pääoman tuotto pysyi koko ajan negatiivisena.

| (148) | Kannattavuuden ja kassavirran kehitys sekä alhainen investointitaso viittaavat siihen, että otokseen kuuluneilla EU:n tuottajilla on saattanut olla vaikeuksia hankkia pääomaa. |
| --- | --- |

(148)

Kannattavuuden ja kassavirran kehitys sekä alhainen investointitaso viittaavat siihen, että otokseen kuuluneilla EU:n tuottajilla on saattanut olla vaikeuksia hankkia pääomaa.

5.4.7.   Varastot

Taulukko 10

| | 2008 | 2009 | 2010 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin tuotannonalan loppuvarastot

  Indeksi (2008=100) | 100 | 92 | 100 | 103 |
| Lähde: | Vastaukset kyselylomakkeeseen |

2008

2009

2010

Tutkimusajanjakso

Unionin tuotannonalan loppuvarastot

Indeksi (2008=100)

100

92

100

103

Lähde:

Vastaukset kyselylomakkeeseen

| (149) | Otokseen kuuluneen unionin tuotannonalan varastot kasvoivat 3 prosenttia tarkastelujakson aikana. Vuonna 2009 loppuvarastojen määrä väheni 8 prosenttia, vuonna 2010 se kasvoi 8 prosenttia ja tutkimusajanjaksona 3 prosenttia. |
| --- | --- |

(149)

Otokseen kuuluneen unionin tuotannonalan varastot kasvoivat 3 prosenttia tarkastelujakson aikana. Vuonna 2009 loppuvarastojen määrä väheni 8 prosenttia, vuonna 2010 se kasvoi 8 prosenttia ja tutkimusajanjaksona 3 prosenttia.

5.4.8.   Tukimarginaalin suuruus

| (150) | Kun otetaan huomioon Intiasta tulevan tuetun tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat, tosiasiallisten tukimarginaalien vaikutusta unionin tuotannonalaan ei voida pitää vähäpätöisenä. |
| --- | --- |

(150)

Kun otetaan huomioon Intiasta tulevan tuetun tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat, tosiasiallisten tukimarginaalien vaikutusta unionin tuotannonalaan ei voida pitää vähäpätöisenä.

5.5.   Vahinkoa koskevat päätelmät

| (151) | Tutkimuksen mukaan useimmat vahinkoindikaattorit, kuten tuotanto (– 25 %), kapasiteetin käyttöaste (– 6 %), myyntimäärä (– 14 %), markkinaosuus (– 21 %) sekä työllisyys (– 24 %), heikkenivät tarkastelujaksolla. Vaikka kulutus kasvoi, sekä myyntimäärä että markkinaosuus alenivat. Myyntimäärä parani hieman vuonna 2010 ja tutkimusajanjaksona vuoteen 2009 verrattuna, mutta unionin tuotannonala ei kyennyt saamaan takaisin menettämäänsä markkinaosuutta, koska tuonti Intiasta kasvoi tarkastelujaksolla koko ajan ja hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat jatkuvasti. |
| --- | --- |

(151)

Tutkimuksen mukaan useimmat vahinkoindikaattorit, kuten tuotanto (– 25 %), kapasiteetin käyttöaste (– 6 %), myyntimäärä (– 14 %), markkinaosuus (– 21 %) sekä työllisyys (– 24 %), heikkenivät tarkastelujaksolla. Vaikka kulutus kasvoi, sekä myyntimäärä että markkinaosuus alenivat. Myyntimäärä parani hieman vuonna 2010 ja tutkimusajanjaksona vuoteen 2009 verrattuna, mutta unionin tuotannonala ei kyennyt saamaan takaisin menettämäänsä markkinaosuutta, koska tuonti Intiasta kasvoi tarkastelujaksolla koko ajan ja hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat jatkuvasti.

| (152) | Vakavia vaikutuksia kohdistui myös unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyviin vahinkoindikaattoreihin, kuten kassavirtaan ja kannattavuuteen. Näiden vuoksi unionin tuotannonalan kyky hankkia pääomaa vaarantui. |
| --- | --- |

(152)

Vakavia vaikutuksia kohdistui myös unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyviin vahinkoindikaattoreihin, kuten kassavirtaan ja kannattavuuteen. Näiden vuoksi unionin tuotannonalan kyky hankkia pääomaa vaarantui.

| (153) | Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 8 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(153)

Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 8 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

6.   SYY-YHTEYS

6.1.   Johdanto

| (154) | Perusasetuksen 8 artiklan 5 ja 6 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, onko tuettu Intiasta peräisin oleva tuonti aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Tuetun tuonnin lisäksi tutkittiin muut tiedossa olevat tekijät, jotka saattoivat aiheuttaa samaan aikaan vahinkoa unionin tuotannonalalle, sen varmistamiseksi, että kyseisten muiden tekijöiden mahdollisesti aiheuttaman vahingon ei katsottaisi johtuvan tuetusta tuonnista. |
| --- | --- |

(154)

Perusasetuksen 8 artiklan 5 ja 6 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, onko tuettu Intiasta peräisin oleva tuonti aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Tuetun tuonnin lisäksi tutkittiin muut tiedossa olevat tekijät, jotka saattoivat aiheuttaa samaan aikaan vahinkoa unionin tuotannonalalle, sen varmistamiseksi, että kyseisten muiden tekijöiden mahdollisesti aiheuttaman vahingon ei katsottaisi johtuvan tuetusta tuonnista.

6.2.   Tuetun tuonnin vaikutukset

| (155) | Tutkimus osoitti, että unionin kulutus kasvoi 9 prosenttia tarkastelujaksolla ja samaan aikaan unionin tuotannonalan myyntimäärä laski 14 prosenttia ja markkinaosuus pieneni 21 prosenttia. Samaan aikaan Intiasta tuleva tuettu tuonti kasvoi voimakkaasti, 65 prosenttia, minkä seurauksena Intian markkinaosuus kasvoi 52 prosenttia. |
| --- | --- |

(155)

Tutkimus osoitti, että unionin kulutus kasvoi 9 prosenttia tarkastelujaksolla ja samaan aikaan unionin tuotannonalan myyntimäärä laski 14 prosenttia ja markkinaosuus pieneni 21 prosenttia. Samaan aikaan Intiasta tuleva tuettu tuonti kasvoi voimakkaasti, 65 prosenttia, minkä seurauksena Intian markkinaosuus kasvoi 52 prosenttia.

| (156) | Vuonna 2010 ja tutkimusajanjakson aikana kulutus unionissa kasvoi samansuuntaisesti kuin talous elpyi. Unionin tuotannonalan myyntimäärät kasvoivat kuitenkin vain hieman: vuonna 2010 3 prosenttia ja tutkimusajanjakson aikana 4,7 prosenttia. Toisaalta tutkimuksesta käy ilmi, että tuonti Intiasta kasvoi vuositasolla 16 prosenttia vuonna 2010 ja tutkimusajanjakson aikana 10 prosenttia. |
| --- | --- |

(156)

Vuonna 2010 ja tutkimusajanjakson aikana kulutus unionissa kasvoi samansuuntaisesti kuin talous elpyi. Unionin tuotannonalan myyntimäärät kasvoivat kuitenkin vain hieman: vuonna 2010 3 prosenttia ja tutkimusajanjakson aikana 4,7 prosenttia. Toisaalta tutkimuksesta käy ilmi, että tuonti Intiasta kasvoi vuositasolla 16 prosenttia vuonna 2010 ja tutkimusajanjakson aikana 10 prosenttia.

| (157) | Intiasta tuleva tuettu tuonti aiheutti paineita unionin tuotannonalalle etenkin vuonna 2009, jolloin tuettu tuonti kasvoi 30 prosenttia vuoteen 2008 verrattuna ja lisäsi Intian markkinaosuutta 6,6 prosenttiyksikkö. Saman vuoden aikana unionin tuotannonalan myynti väheni 20 prosenttia. |
| --- | --- |

(157)

Intiasta tuleva tuettu tuonti aiheutti paineita unionin tuotannonalalle etenkin vuonna 2009, jolloin tuettu tuonti kasvoi 30 prosenttia vuoteen 2008 verrattuna ja lisäsi Intian markkinaosuutta 6,6 prosenttiyksikkö. Saman vuoden aikana unionin tuotannonalan myynti väheni 20 prosenttia.

| (158) | Vuoden 2009 hintapaineesta voidaan todeta, että keskimääräiset tuontihinnat Intiasta laskivat 21 prosenttia, mikä pakotti unionin tuotannonalan laskemaan myyntihintojaan 36 prosenttia. Myyntihinnat alenivat enemmän kuin kustannukset. Tilanne johti kannattavuuden merkittävään heikkenemiseen vuonna 2009. |
| --- | --- |

(158)

Vuoden 2009 hintapaineesta voidaan todeta, että keskimääräiset tuontihinnat Intiasta laskivat 21 prosenttia, mikä pakotti unionin tuotannonalan laskemaan myyntihintojaan 36 prosenttia. Myyntihinnat alenivat enemmän kuin kustannukset. Tilanne johti kannattavuuden merkittävään heikkenemiseen vuonna 2009.

| (159) | Intiasta peräisin olevan tuonnin hinta laski tarkastelujaksolla kaikkiaan 9 prosenttia, ja se pysyi koko ajan alempana kuin tuontihinnat muualta maailmasta ja unionin tuotannonalan myyntihinnat. |
| --- | --- |

(159)

Intiasta peräisin olevan tuonnin hinta laski tarkastelujaksolla kaikkiaan 9 prosenttia, ja se pysyi koko ajan alempana kuin tuontihinnat muualta maailmasta ja unionin tuotannonalan myyntihinnat.

| (160) | Edellä esitetyn perusteella päätellään, että voimakkaasti kasvaneella Intiasta tulleella tuetulla tuonnilla, jonka hinnat jatkuvasti alittivat unionin tuotannonalan hinnat, on ollut ratkaiseva asema unionin tuotannonalan kärsimässä merkittävässä vahingossa, mikä näkyy sen heikossa taloudellisessa tilanteessa, myyntimäärien ja markkinaosuuden huomattavana laskuna ja lähes kaikkien vahinkoindikaattoreiden kehityksessä huonompaan suuntaan. |
| --- | --- |

(160)

Edellä esitetyn perusteella päätellään, että voimakkaasti kasvaneella Intiasta tulleella tuetulla tuonnilla, jonka hinnat jatkuvasti alittivat unionin tuotannonalan hinnat, on ollut ratkaiseva asema unionin tuotannonalan kärsimässä merkittävässä vahingossa, mikä näkyy sen heikossa taloudellisessa tilanteessa, myyntimäärien ja markkinaosuuden huomattavana laskuna ja lähes kaikkien vahinkoindikaattoreiden kehityksessä huonompaan suuntaan.

6.3.   Muiden tekijöiden vaikutus

6.3.1.   Tuonti muista kolmansista maista

Taulukko 11

| | 2008 | 2009 | 2010 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kolmansista maista tulevan tuonnin määrä (tonnia) | 50 010 | 37 633 | 54 454 | 59 255 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 75 | 109 | 118 |
| Muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus | 41,5 % | 37,2 % | 44,5 % | 45,1 % |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 90 | 107 | 109 |
| Keskimääräiset tuontihinnat muista kolmansista maista (euroa/tonni) | 5 380 | 5 236 | 5 094 | 5 234 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 97 | 95 | 97 |
| Tuonti Malesiasta (tonnia) | 13 712 | 9 810 | 9 611 | 9 966 |
| Malesiasta tulevan tuonnin markkinaosuus | 11,4 % | 9,7 % | 7,9 % | 7,6 % |
| Keskimääräiset tuontihinnat Malesiasta (euroa/tonni) | 4 203 | 2 963 | 3 324 | 3 633 |
| Tuonti Filippiineiltä (tonnia) | 7 046 | 5 406 | 15 576 | 18 149 |
| Filippiineiltä tulevan tuonnin markkinaosuus | 5,8 % | 5,3 % | 12,7 % | 13,8 % |
| Keskimääräiset tuontihinnat Filippiineiltä (euroa/tonni) | 4 645 | 3 474 | 3 714 | 3 912 |
| Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tuonnin määrä (tonnia) | 2 332 | 2 452 | 3 217 | 3 288 |
| Kiinan kansantasavallasta tapahtuvan tuonnin markkinaosuus | 1,9 % | 2,4 % | 2,6 % | 2,5 % |
| Keskimääräiset tuontihinnat Kiinan kansantasavallasta (euroa/tonnia) | 4 004 | 4 561 | 5 272 | 5 648 |
| Tuonti Taiwanista (tonnia) | 4 304 | 3 703 | 6 451 | 6 640 |
| Taiwanista tulevan tuonnin markkinaosuus | 3,6 % | 3,7 % | 5,3 % | 5,1 % |
| Keskimääräiset tuontihinnat Taiwanista (euroa/tonni) | 5 092 | 4 719 | 4 755 | 4 943 |
| Lähde: | Eurostat. |

2008

2009

2010

Tutkimusajanjakso

Kolmansista maista tulevan tuonnin määrä (tonnia)

50 010

37 633

54 454

59 255

Indeksi (2008 = 100)

100

75

109

118

Muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus

41,5 %

37,2 %

44,5 %

45,1 %

Indeksi (2008 = 100)

100

90

107

109

Keskimääräiset tuontihinnat muista kolmansista maista (euroa/tonni)

5 380

5 236

5 094

5 234

Indeksi (2008 = 100)

100

97

95

97

Tuonti Malesiasta (tonnia)

13 712

9 810

9 611

9 966

Malesiasta tulevan tuonnin markkinaosuus

11,4 %

9,7 %

7,9 %

7,6 %

Keskimääräiset tuontihinnat Malesiasta (euroa/tonni)

4 203

2 963

3 324

3 633

Tuonti Filippiineiltä (tonnia)

7 046

5 406

15 576

18 149

Filippiineiltä tulevan tuonnin markkinaosuus

5,8 %

5,3 %

12,7 %

13,8 %

Keskimääräiset tuontihinnat Filippiineiltä (euroa/tonni)

4 645

3 474

3 714

3 912

Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tuonnin määrä (tonnia)

2 332

2 452

3 217

3 288

Kiinan kansantasavallasta tapahtuvan tuonnin markkinaosuus

1,9 %

2,4 %

2,6 %

2,5 %

Keskimääräiset tuontihinnat Kiinan kansantasavallasta (euroa/tonnia)

4 004

4 561

5 272

5 648

Tuonti Taiwanista (tonnia)

4 304

3 703

6 451

6 640

Taiwanista tulevan tuonnin markkinaosuus

3,6 %

3,7 %

5,3 %

5,1 %

Keskimääräiset tuontihinnat Taiwanista (euroa/tonni)

5 092

4 719

4 755

4 943

Lähde:

Eurostat.

| (161) | Eurostatin tietojen perusteella tarkasteltavana olevan tuotteen tuontimäärä kolmansista maista unioniin lisääntyi tarkastelujaksolla 18 prosenttia. Samaan aikaan keskimääräiset tuontihinnat laskivat noin 3 prosenttia tarkastelujaksolla, ja markkinaosuus kasvoi noin 9 prosenttia. |
| --- | --- |

(161)

Eurostatin tietojen perusteella tarkasteltavana olevan tuotteen tuontimäärä kolmansista maista unioniin lisääntyi tarkastelujaksolla 18 prosenttia. Samaan aikaan keskimääräiset tuontihinnat laskivat noin 3 prosenttia tarkastelujaksolla, ja markkinaosuus kasvoi noin 9 prosenttia.

| (162) | Polkumyyntitoimenpiteet ovat olleet voimassa tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnille Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista 19 päivästä marraskuuta 2005 lähtien. Toimenpiteistä huolimatta kyseinen tuonti on huomattavasti kasvanut tarkastelujaksolla, vaikka markkinaosuudet pysyivät tutkimusajanjakson aikana verrattain vähäisinä (2,5 ja 5,1 prosenttia). Muut tärkeimmät tuojamaat olivat Filippiinit ja Malesia. Erityisesti tuonti Filippiineiltä lisääntyi merkittävästi tarkastelujakson aikana, mikä lisäsi maan markkinaosuutta 5,8 prosentista vuonna 2008 tutkimusajanjakson 13,8 prosenttiin. |
| --- | --- |

(162)

Polkumyyntitoimenpiteet ovat olleet voimassa tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnille Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista 19 päivästä marraskuuta 2005 lähtien. Toimenpiteistä huolimatta kyseinen tuonti on huomattavasti kasvanut tarkastelujaksolla, vaikka markkinaosuudet pysyivät tutkimusajanjakson aikana verrattain vähäisinä (2,5 ja 5,1 prosenttia). Muut tärkeimmät tuojamaat olivat Filippiinit ja Malesia. Erityisesti tuonti Filippiineiltä lisääntyi merkittävästi tarkastelujakson aikana, mikä lisäsi maan markkinaosuutta 5,8 prosentista vuonna 2008 tutkimusajanjakson 13,8 prosenttiin.

| (163) | Malesiasta peräisin oleva tuonti laski tarkastelujakson aikana, vaikkakin markkinaosuus oli yhä 7,6 prosenttia tutkimusajanjakson aikana. Filippiineiltä tulevan tuonnin määrä kasvoi merkittävästi tarkastelujaksolla. Kuten jäljempänä todetaan, keskimääräinen tuontihinta oli kuitenkin noin 20 prosenttia korkeampi kuin intialaisen tarkasteltavana olevan tuotteen keskihinta. |
| --- | --- |

(163)

Malesiasta peräisin oleva tuonti laski tarkastelujakson aikana, vaikkakin markkinaosuus oli yhä 7,6 prosenttia tutkimusajanjakson aikana. Filippiineiltä tulevan tuonnin määrä kasvoi merkittävästi tarkastelujaksolla. Kuten jäljempänä todetaan, keskimääräinen tuontihinta oli kuitenkin noin 20 prosenttia korkeampi kuin intialaisen tarkasteltavana olevan tuotteen keskihinta.

| (164) | Keskimääräiset tuontihinnat muista kolmansista maista pysyivät melko vakaina tarkastelujakson aikana ja olivat koko ajan korkeammat kuin unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat ja Intian keskimääräiset tuontihinnat. |
| --- | --- |

(164)

Keskimääräiset tuontihinnat muista kolmansista maista pysyivät melko vakaina tarkastelujakson aikana ja olivat koko ajan korkeammat kuin unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat ja Intian keskimääräiset tuontihinnat.

| (165) | Edellä esitetty huomioon ottaen pääteltiin alustavasti, ettei muista kolmansista maista tuleva tuonti poistanut syy-yhteyttä Intiasta peräisin olevan tuetun tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(165)

Edellä esitetty huomioon ottaen pääteltiin alustavasti, ettei muista kolmansista maista tuleva tuonti poistanut syy-yhteyttä Intiasta peräisin olevan tuetun tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä.

6.3.2.   Talouskriisi

| (166) | Talouskriisi selittää osittain unionin kulutuksen pienenemisen vuonna 2009. On kuitenkin syytä ottaa huomioon, että vaikka kulutus väheni 16 prosenttia vuonna 2009, tuontimäärä Intiasta kasvoi 30 prosenttia. |
| --- | --- |

(166)

Talouskriisi selittää osittain unionin kulutuksen pienenemisen vuonna 2009. On kuitenkin syytä ottaa huomioon, että vaikka kulutus väheni 16 prosenttia vuonna 2009, tuontimäärä Intiasta kasvoi 30 prosenttia.

| (167) | Vuonna 2010 ja tutkimusajanjakson aikana kulutus unionissa kasvoi samalla kun talous elpyi. Unionin tuotannonalan myyntimäärät kasvoivat kuitenkin vain hieman: vuonna 2010 3 prosenttia ja tutkimusajanjakson aikana 4,7 prosenttia. Intian tuonti kasvoi vuositasolla 16 prosenttia vuonna 2010 ja 10 prosenttia tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(167)

Vuonna 2010 ja tutkimusajanjakson aikana kulutus unionissa kasvoi samalla kun talous elpyi. Unionin tuotannonalan myyntimäärät kasvoivat kuitenkin vain hieman: vuonna 2010 3 prosenttia ja tutkimusajanjakson aikana 4,7 prosenttia. Intian tuonti kasvoi vuositasolla 16 prosenttia vuonna 2010 ja 10 prosenttia tutkimusajanjakson aikana.

| (168) | Tavanomaisissa taloudellisissa olosuhteissa ja ilman tuetun tuonnin aiheuttamaa voimakasta hintapainetta ja tuonnin kasvua unionin tuotannonalalla olisi saattanut olla joitakin vaikeuksia selviytyä kulutuksen laskusta ja kiinteiden yksikkökustannusten noususta, joka johtui alentuneesta kapasiteetin käyttöasteesta. Tuettu tuonti on kuitenkin voimistanut talouden taantuman vaikutusta, ja vaikka talous yleisesti elpyi, unionin tuotannonala ei kyennyt toipumaan eikä saamaan takaisin intialaiselle tuonnille menettämäänsä markkinaosuutta. |
| --- | --- |

(168)

Tavanomaisissa taloudellisissa olosuhteissa ja ilman tuetun tuonnin aiheuttamaa voimakasta hintapainetta ja tuonnin kasvua unionin tuotannonalalla olisi saattanut olla joitakin vaikeuksia selviytyä kulutuksen laskusta ja kiinteiden yksikkökustannusten noususta, joka johtui alentuneesta kapasiteetin käyttöasteesta. Tuettu tuonti on kuitenkin voimistanut talouden taantuman vaikutusta, ja vaikka talous yleisesti elpyi, unionin tuotannonala ei kyennyt toipumaan eikä saamaan takaisin intialaiselle tuonnille menettämäänsä markkinaosuutta.

| (169) | Vaikka vuosien 2008–2009 talouskriisi saattaakin olla osaltaan heikentänyt unionin tuotannonalan tulosta, sen vaikutus ei ole sellainen, että se poistaisi tuetun tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välisen syy-yhteyden. |
| --- | --- |

(169)

Vaikka vuosien 2008–2009 talouskriisi saattaakin olla osaltaan heikentänyt unionin tuotannonalan tulosta, sen vaikutus ei ole sellainen, että se poistaisi tuetun tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välisen syy-yhteyden.

6.3.3.   Otokseen valitun unionin tuotannonalan vientitoiminta

Taulukko 12

| | 2008 | 2009 | 2010 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vientimyynti (tonnia) | 967 | 689 | 933 | 884 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 71 | 97 | 91 |
| Yksikkömyyntihinta euroina | 4 770 | 3 060 | 4 020 | 4 313 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 64 | 84 | 90 |

2008

2009

2010

Tutkimusajanjakso

Vientimyynti (tonnia)

967

689

933

884

Indeksi (2008 = 100)

100

71

97

91

Yksikkömyyntihinta euroina

4 770

3 060

4 020

4 313

Indeksi (2008 = 100)

100

64

84

90

| (170) | Otokseen valitun unionin tuotannonalan vientimyynnin määrä laski tarkastelujaksolla 9 prosenttia ja keskimääräiset vientihinnat laskivat 10 prosenttia. Vaikka ei voida sulkea pois sitä, että vientituloksen negatiivinen kehitys on saattanut lisätä unionin tuotannonalaan kohdistunutta negatiivista vaikutusta, katsotaan, että viennin määrä verrattuna myyntiin unionin markkinoilla on niin alhainen, että sen vaikutus ei poistanut syy-yhteyttä tuetun tuonnin ja aiheutuneen vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(170)

Otokseen valitun unionin tuotannonalan vientimyynnin määrä laski tarkastelujaksolla 9 prosenttia ja keskimääräiset vientihinnat laskivat 10 prosenttia. Vaikka ei voida sulkea pois sitä, että vientituloksen negatiivinen kehitys on saattanut lisätä unionin tuotannonalaan kohdistunutta negatiivista vaikutusta, katsotaan, että viennin määrä verrattuna myyntiin unionin markkinoilla on niin alhainen, että sen vaikutus ei poistanut syy-yhteyttä tuetun tuonnin ja aiheutuneen vahingon väliltä.

6.4.   Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

| (171) | Edellä esitetty analyysi osoittaa, että Intiasta peräisin olevan halvan tuetun tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat merkittävästi tarkastelujakson aikana. Lisäksi todettiin, että kyseisen tuonnin hinnat jatkuvasti alittivat unionin tuotannonalan hinnat unionin markkinoilla. |
| --- | --- |

(171)

Edellä esitetty analyysi osoittaa, että Intiasta peräisin olevan halvan tuetun tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat merkittävästi tarkastelujakson aikana. Lisäksi todettiin, että kyseisen tuonnin hinnat jatkuvasti alittivat unionin tuotannonalan hinnat unionin markkinoilla.

| (172) | Intiasta tulevan tuetun tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat jatkuvasti jopa vuonna 2009, jolloin unionin kulutus väheni 16 prosenttia. Samaan aikaan unionin tuotannonalan markkinaosuus kehittyi negatiivisesti. |
| --- | --- |

(172)

Intiasta tulevan tuetun tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat jatkuvasti jopa vuonna 2009, jolloin unionin kulutus väheni 16 prosenttia. Samaan aikaan unionin tuotannonalan markkinaosuus kehittyi negatiivisesti.

| (173) | Vuodesta 2008 lähtien intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat pystyivät lisäämään markkinaosuuttaan huomattavasti, vaikka talous oli taantumassa ja unionin kulutus laski voimakkaasti. Samanaikaisesti unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni ja sen kannattavuus ja muut taloudelliset indikaattorit heikkenivät. Tarkastelujaksolla Intiasta tulviva halpatuonti, jonka hinnat alittivat jatkuvasti unionin tuotannonalan hinnat, vaikutti kokonaisvaltaisesti unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen negatiivisesti. Vaikka tilanne koheni tutkimusajanjaksoa kohti hieman, unionin tuotannonalan ei kyennyt saamaan takaisin menettämäänsä markkinaosuutta, ja sen kannattavuus pysyi negatiivisena. |
| --- | --- |

(173)

Vuodesta 2008 lähtien intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat pystyivät lisäämään markkinaosuuttaan huomattavasti, vaikka talous oli taantumassa ja unionin kulutus laski voimakkaasti. Samanaikaisesti unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni ja sen kannattavuus ja muut taloudelliset indikaattorit heikkenivät. Tarkastelujaksolla Intiasta tulviva halpatuonti, jonka hinnat alittivat jatkuvasti unionin tuotannonalan hinnat, vaikutti kokonaisvaltaisesti unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen negatiivisesti. Vaikka tilanne koheni tutkimusajanjaksoa kohti hieman, unionin tuotannonalan ei kyennyt saamaan takaisin menettämäänsä markkinaosuutta, ja sen kannattavuus pysyi negatiivisena.

| (174) | Tarkasteltaessa muita tiedossa olleita tekijöitä, talouskriisi mukaan luettuna, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, kävi ilmi, että tekijät eivät olleet sellaisia, että ne olisivat poistaneet syy-yhteyden Intiasta tulevan tuetun tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(174)

Tarkasteltaessa muita tiedossa olleita tekijöitä, talouskriisi mukaan luettuna, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, kävi ilmi, että tekijät eivät olleet sellaisia, että ne olisivat poistaneet syy-yhteyden Intiasta tulevan tuetun tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.

| (175) | Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että kyseinen tuettu tuonti Intiasta on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 8 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(175)

Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että kyseinen tuettu tuonti Intiasta on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 8 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

7.   UNIONIN ETU

7.1.   Alustavat huomiot

| (176) | Perusasetuksen 31 artiklan mukaisesti komissio tutki, olisiko vahinkoa aiheuttavaa tuettua tuontia koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä päätellä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat, kuten unionin tuotannonalan sekä tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien ja käyttäjien edut. |
| --- | --- |

(176)

Perusasetuksen 31 artiklan mukaisesti komissio tutki, olisiko vahinkoa aiheuttavaa tuettua tuontia koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä päätellä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat, kuten unionin tuotannonalan sekä tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien ja käyttäjien edut.

7.2.   Unionin tuotannonalan etu

| (177) | Unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa Intiasta tulevasta tuetusta tuonnista. On muistettava, että useimpien vahinkoindikaattorien kehitys oli negatiivista tarkastelujaksolla. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, unionin tuotannonalan tilanne vääjäämättä heikkenee edelleen. |
| --- | --- |

(177)

Unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa Intiasta tulevasta tuetusta tuonnista. On muistettava, että useimpien vahinkoindikaattorien kehitys oli negatiivista tarkastelujaksolla. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, unionin tuotannonalan tilanne vääjäämättä heikkenee edelleen.

| (178) | Väliaikaisten tasoitustullien käyttöönoton odotetaan palauttavan unionin markkinoille tehokkaat kilpailuedellytykset, jolloin unionin tuotannonala voi mukauttaa tutkimuksen kohteena olevan tuotteen hinnat vastaamaan eri komponenttien kustannuksia ja markkinaolosuhteita. Voidaan olettaa, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto tarjoaisi unionin tuotannonalalle tilaisuuden saada takaisin ainakin osa tarkastelujaksolla menetetystä markkinaosuudesta, mikä edelleen parantaisi sen taloudellista tilannetta ja kannattavuutta. |
| --- | --- |

(178)

Väliaikaisten tasoitustullien käyttöönoton odotetaan palauttavan unionin markkinoille tehokkaat kilpailuedellytykset, jolloin unionin tuotannonala voi mukauttaa tutkimuksen kohteena olevan tuotteen hinnat vastaamaan eri komponenttien kustannuksia ja markkinaolosuhteita. Voidaan olettaa, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto tarjoaisi unionin tuotannonalalle tilaisuuden saada takaisin ainakin osa tarkastelujaksolla menetetystä markkinaosuudesta, mikä edelleen parantaisi sen taloudellista tilannetta ja kannattavuutta.

| (179) | Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, voidaan odottaa markkinaosuuden pienenevän ja unionin tuotannonalan pysyvän kannattamattomana. Tämä olisi kestämätöntä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Aiheutuneiden tappioiden ja tarkastelujakson alussa tuotantoon tehtyjen suurten investointien vuoksi voidaan olettaa, että jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, useimmat unionin tuottajista eivät pysty saamaan investointejaan takaisin. Lisäksi on oletettava, että tasoitustoimenpiteiden käyttöönotto ylläpitää työllisyyttä, joka on tarkastelujaksolla jatkuvasti heikentynyt. |
| --- | --- |

(179)

Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, voidaan odottaa markkinaosuuden pienenevän ja unionin tuotannonalan pysyvän kannattamattomana. Tämä olisi kestämätöntä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Aiheutuneiden tappioiden ja tarkastelujakson alussa tuotantoon tehtyjen suurten investointien vuoksi voidaan olettaa, että jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, useimmat unionin tuottajista eivät pysty saamaan investointejaan takaisin. Lisäksi on oletettava, että tasoitustoimenpiteiden käyttöönotto ylläpitää työllisyyttä, joka on tarkastelujaksolla jatkuvasti heikentynyt.

| (180) | Sen vuoksi päätellään alustavasti, että tasoitustoimenpiteiden käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan edun mukaista. |
| --- | --- |

(180)

Sen vuoksi päätellään alustavasti, että tasoitustoimenpiteiden käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan edun mukaista.

7.3.   Käyttäjien ja tuojien etu

| (181) | Käyttäjät eivät toimineet yhteistyössä tässä tutkimuksessa: 20 käyttäjään otettiin yhteyttä, mutta yksikään ei vastannut niille lähetettyyn kyselylomakkeeseen. Kyselylomake lähetettiin kahdelle etuyhteydettömälle tuojalle, jotka olivat ilmoittaneet olevansa valmiita toimimaan yhteistyössä, mutta yhtään vastausta ei saatu. |
| --- | --- |

(181)

Käyttäjät eivät toimineet yhteistyössä tässä tutkimuksessa: 20 käyttäjään otettiin yhteyttä, mutta yksikään ei vastannut niille lähetettyyn kyselylomakkeeseen. Kyselylomake lähetettiin kahdelle etuyhteydettömälle tuojalle, jotka olivat ilmoittaneet olevansa valmiita toimimaan yhteistyössä, mutta yhtään vastausta ei saatu.

| (182) | On kuitenkin todettava, että myös aiemmissa samaa tuotetta koskeneissa tutkimuksissa käyttäjien yhteistyö oli myös erittäin vähäistä. Äskettäisessä Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista peräisin olevan tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa otettiin yhteyttä samoihin käyttäjiin, mutta yksikään ei toiminut yhteistyössä tässäkään tutkimuksessa (5). |
| --- | --- |

(182)

On kuitenkin todettava, että myös aiemmissa samaa tuotetta koskeneissa tutkimuksissa käyttäjien yhteistyö oli myös erittäin vähäistä. Äskettäisessä Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista peräisin olevan tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa otettiin yhteyttä samoihin käyttäjiin, mutta yksikään ei toiminut yhteistyössä tässäkään tutkimuksessa (5).

| (183) | Valituksen mukaan Intiasta peräisin olevalle tarkasteltavana olevalle tuotteelle asetettujen toimenpiteiden vaikutus käyttäjiin olisi olematon, koska tarkasteltavana oleva tuote muodostaa ainoastaan vähäisen osan kokonaiskustannuksista. Valituksessa ilmoitettiin arvio tarkasteltavana olevan tuotteen osuudesta auton ja pyykkikoneen tai astianpesukoneen valmistuskustannuksista Molemmissa tapauksissa todettiin, että tarkasteltavana oleva tuote muodostaa vain vähäisen osan kyseisten tuotteiden valmistuskustannuksista. |
| --- | --- |

(183)

Valituksen mukaan Intiasta peräisin olevalle tarkasteltavana olevalle tuotteelle asetettujen toimenpiteiden vaikutus käyttäjiin olisi olematon, koska tarkasteltavana oleva tuote muodostaa ainoastaan vähäisen osan kokonaiskustannuksista. Valituksessa ilmoitettiin arvio tarkasteltavana olevan tuotteen osuudesta auton ja pyykkikoneen tai astianpesukoneen valmistuskustannuksista Molemmissa tapauksissa todettiin, että tarkasteltavana oleva tuote muodostaa vain vähäisen osan kyseisten tuotteiden valmistuskustannuksista.

| (184) | Kun otetaan huomioon unionin tuotannonalan alhainen kapasiteetin käyttöaste (46 prosenttia tutkimusajanjakson aikana), ei ole vaaraa siitä, että markkinoilla olisi puutetta kyseisistä tuotteista, vaikka Intiasta peräisin olevaan tuontiin kohdistettaisiin toimenpiteitä. Lisäksi on olemassa muita keinoja hankkia tarkasteltavana olevaa tuotetta, kuten tuonti maista, jotka eivät ole tällaisten toimenpiteiden kohteena. |
| --- | --- |

(184)

Kun otetaan huomioon unionin tuotannonalan alhainen kapasiteetin käyttöaste (46 prosenttia tutkimusajanjakson aikana), ei ole vaaraa siitä, että markkinoilla olisi puutetta kyseisistä tuotteista, vaikka Intiasta peräisin olevaan tuontiin kohdistettaisiin toimenpiteitä. Lisäksi on olemassa muita keinoja hankkia tarkasteltavana olevaa tuotetta, kuten tuonti maista, jotka eivät ole tällaisten toimenpiteiden kohteena.

| (185) | Toimenpiteet ovat lieviä, minkä vuoksi on luultavaa, että tuonti Intiasta EU-markkinoille tulee jatkumaan, mutta hyvän kauppatavan mukaisin hinnoin. |
| --- | --- |

(185)

Toimenpiteet ovat lieviä, minkä vuoksi on luultavaa, että tuonti Intiasta EU-markkinoille tulee jatkumaan, mutta hyvän kauppatavan mukaisin hinnoin.

7.4.   Unionin etua koskevat päätelmät

| (186) | Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että unionin edusta saatavilla olevien tietojen perusteella ei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Intiasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa. |
| --- | --- |

(186)

Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että unionin edusta saatavilla olevien tietojen perusteella ei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Intiasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa.

8.   VÄLIAIKAISET TASOITUSTOIMENPITEET

8.1.   Vahingon korjaava taso

| (187) | Tukea, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaisia tasoitustoimenpiteitä, jotta tuettu tuonti ei pääsisi aiheuttamaan enempää vahinkoa unionin tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(187)

Tukea, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaisia tasoitustoimenpiteitä, jotta tuettu tuonti ei pääsisi aiheuttamaan enempää vahinkoa unionin tuotannonalalle.

| (188) | Näiden toimenpiteiden suuruutta määritettäessä otettiin huomioon todetut tukimarginaalit ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittavan tullin määrä niin, ettei ylitetä todettua tukimarginaalia. |
| --- | --- |

(188)

Näiden toimenpiteiden suuruutta määritettäessä otettiin huomioon todetut tukimarginaalit ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittavan tullin määrä niin, ettei ylitetä todettua tukimarginaalia.

| (189) | Vahingollisen tuetun tuonnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että unionin tuotannonala voisi niiden ansiosta kattaa tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen myyntivoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada kyseisellä tuotannonalalla samankaltaisen tuotteen myynnistä unionissa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman tuetun tuonnin vaikutusta. Katsotaan, että voiton, joka voitaisiin saada ilman tuettua tuontia, pitäisi perustua otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiseen voittomarginaaliin (ennen veroja) vuonna 2007, eli ennen tarkastelujaksoa, jolloin tuotannonala oli vielä kannattava. Näin ollen katsotaan, että 7 prosentin osuutta liikevaihdosta edustavaa voittomarginaalia voidaan pitää sellaisena sopivana vähimmäismääränä, jonka unionin tuotannonalan voitiin odottaa saavuttavan ilman vahinkoa aiheuttavaa tuettua tuontia. |
| --- | --- |

(189)

Vahingollisen tuetun tuonnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että unionin tuotannonala voisi niiden ansiosta kattaa tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen myyntivoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada kyseisellä tuotannonalalla samankaltaisen tuotteen myynnistä unionissa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman tuetun tuonnin vaikutusta. Katsotaan, että voiton, joka voitaisiin saada ilman tuettua tuontia, pitäisi perustua otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiseen voittomarginaaliin (ennen veroja) vuonna 2007, eli ennen tarkastelujaksoa, jolloin tuotannonala oli vielä kannattava. Näin ollen katsotaan, että 7 prosentin osuutta liikevaihdosta edustavaa voittomarginaalia voidaan pitää sellaisena sopivana vähimmäismääränä, jonka unionin tuotannonalan voitiin odottaa saavuttavan ilman vahinkoa aiheuttavaa tuettua tuontia.

| (190) | Tämän perusteella unionin tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin oikaisemalla otokseen kuuluvien unionin tuottajien myyntihintaa tutkimusajanjakson tosiasiallisella voitolla/tappiolla sekä lisäämällä edellä mainittu voittomarginaali. |
| --- | --- |

(190)

Tämän perusteella unionin tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin oikaisemalla otokseen kuuluvien unionin tuottajien myyntihintaa tutkimusajanjakson tosiasiallisella voitolla/tappiolla sekä lisäämällä edellä mainittu voittomarginaali.

| (191) | Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä intialaisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymien tuotteiden vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Tästä vertailusta johtuvat mahdolliset erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina tuonnin keskimääräisestä cif-kokonaisarvosta. |
| --- | --- |

(191)

Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä intialaisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymien tuotteiden vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Tästä vertailusta johtuvat mahdolliset erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina tuonnin keskimääräisestä cif-kokonaisarvosta.

8.2.   Väliaikaiset toimenpiteet

| (192) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Intiasta peräisin olevassa tuonnissa olisi otettava perusasetuksen 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti käyttöön väliaikaiset tasoitustoimenpiteet tuki- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(192)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Intiasta peräisin olevassa tuonnissa olisi otettava perusasetuksen 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti käyttöön väliaikaiset tasoitustoimenpiteet tuki- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti.

| (193) | Edellä esitetyn perusteella tasoitustullit on vahvistettu vertaamalla vahingon poistavaa marginaalia ja tukimarginaalia keskenään. Ehdotetut tasoitustullit ovat seuraavat:








  Yritys | Tukimarginaali | Vahinkomarginaali | Väliaikainen tasoitustulli |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Agarwal Fastners Pvt. Ltd. | 11,7 % | 20,9 % | 11,7 % |
| Raajratna Ventures Ltd. | 13,0 % | 13,7 % | 13,0 % |
| Viraj Profiles Limited | 3,2 % | 27,7 % | 3,2 % |
| Yhteistyössä toimineet otoksen ulkopuoliset yritykset | 13,6 % | 17,3 % | 13,6 % |
| Kaikki muut yritykset | 16,5 % | 20,9 % | 16,5 % |

(193)

Edellä esitetyn perusteella tasoitustullit on vahvistettu vertaamalla vahingon poistavaa marginaalia ja tukimarginaalia keskenään. Ehdotetut tasoitustullit ovat seuraavat:

Yritys

Tukimarginaali

Vahinkomarginaali

Väliaikainen tasoitustulli

Agarwal Fastners Pvt. Ltd.

11,7 %

20,9 %

11,7 %

Raajratna Ventures Ltd.

13,0 %

13,7 %

13,0 %

Viraj Profiles Limited

3,2 %

27,7 %

3,2 %

Yhteistyössä toimineet otoksen ulkopuoliset yritykset

13,6 %

17,3 %

13,6 %

Kaikki muut yritykset

16,5 %

20,9 %

16,5 %

| (194) | Tässä asetuksessa vahvistetut yrityskohtaiset tasoitustullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Tästä syystä ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan Intiasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. |
| --- | --- |

(194)

Tässä asetuksessa vahvistetut yrityskohtaiset tasoitustullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Tästä syystä ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan Intiasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

| (195) | Kaikki näiden yrityskohtaisten tasoitustullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (6) ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti ne, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin uusiin tuotanto- tai myyntiyksiköihin liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa tämän mukaisesti saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle. |
| --- | --- |

(195)

Kaikki näiden yrityskohtaisten tasoitustullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (6) ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti ne, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin uusiin tuotanto- tai myyntiyksiköihin liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa tämän mukaisesti saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.

9.   ILMOITTAMINEN OSAPUOLILLE

| (196) | Edellä esitetyt alustavat päätelmät ilmoitetaan kaikille asianomaisille osapuolille, joille annetaan tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Niiden huomautukset tutkitaan ja, jos ne ovat oikeutettuja, otetaan huomioon ennen lopullisten päätösten tekemistä. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tasoitustullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia, ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisia lopullisia päätelmiä varten, |
| --- | --- |

(196)

Edellä esitetyt alustavat päätelmät ilmoitetaan kaikille asianomaisille osapuolille, joille annetaan tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Niiden huomautukset tutkitaan ja, jos ne ovat oikeutettuja, otetaan huomioon ennen lopullisten päätösten tekemistä. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tasoitustullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia, ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisia lopullisia päätelmiä varten,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön väliaikainen tasoitustulli tuotaessa Intiasta peräisin olevia ruostumattomasta teräksestä valmistettuja kiinnikkeitä ja niiden osia, jotka nykyisin luokitellaan CN-koodeihin 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70.

2.   Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen tasoitustulli on seuraavien yritysten valmistaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraava:

| Yritys | Tulli (%) | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Thane, Maharashtra | 11,7 | B266 |
| Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat | 13,0 | B267 |
| Viraj Profiles Limited, Boisar, Thane, Maharashtra | 3,2 | B268 |
| Liitteessä luetellut yritykset | 13,6 | B269 |
| Kaikki muut yritykset | 16,5 | B999 |

Yritys

Tulli (%)

Taric-lisäkoodi

Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Thane, Maharashtra

11,7

B266

Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat

13,0

B267

Viraj Profiles Limited, Boisar, Thane, Maharashtra

3,2

B268

Liitteessä luetellut yritykset

13,6

B269

Kaikki muut yritykset

16,5

B999

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.

4.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tullisäännöksiä.

2 artikla

1.   Asianomaiset osapuolet voivat pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla komission kuulemiksi yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009 30 artiklan soveltamista.

2.   Kyseiset osapuolet voivat neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009 31 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan neljän kuukauden ajan.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 9 päivänä helmikuuta 2012.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 188, 18.7.2009, s. 93.

1

(2)  EUVL C 142, 13.5.2011, s. 36, otsikko korjattu oikaisussa 2011/C 199/08), EUVL C 199, 7.7.2011, s. 13.

2

(3)  EUVL C 142, 13.5.2011, s. 30, otsikko korjattu oikaisussa 2011/C 199/09), EUVL C 199, 7.7.2011, s. 13.

3

(4)  EUVL L 5, 7.1.2012, s. 1.

4

(5)  EUVL L 5, 7.1.2012, s. 1.

5

(6)  Euroopan komissio, Kauppapolitiikan pääosasto, Linja H, 1049 Bryssel, Belgia.

6

---

LIITE

Yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat intialaiset tuottajat, jotka eivät ole mukana otoksessa

Taric-lisäkoodi B269

| Yrityksen nimi | Paikkakunta |
| --- | --- |
| Kundan Industries Ltd. | Mumbai |
| Lakshmi Precision Screws Ltd. | Rohtak |

Yrityksen nimi

Paikkakunta

Kundan Industries Ltd.

Mumbai

Lakshmi Precision Screws Ltd.

Rohtak

---

| 11.2.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 38/29 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 38/29

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 116/2012,

annettu 9 päivänä helmikuuta 2012,

uusista Liberiaa koskevista rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 872/2004 muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon uusista Liberiaa koskevista rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 872/2004 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan a ja b alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 872/2004 liitteessä I luetellaan ne luonnolliset henkilöt, oikeushenkilöt, elimet ja yhteisöt, joita asetuksessa säädetty varojen ja muiden taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee. Asetuksen (EY) N:o 872/2004 liitteessä II on luettelo toimivaltaisista viranomaisista, joille on annettu kyseisen asetuksen täytäntöönpanoon liittyviä erityistehtäviä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 872/2004 liitteessä I luetellaan ne luonnolliset henkilöt, oikeushenkilöt, elimet ja yhteisöt, joita asetuksessa säädetty varojen ja muiden taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee. Asetuksen (EY) N:o 872/2004 liitteessä II on luettelo toimivaltaisista viranomaisista, joille on annettu kyseisen asetuksen täytäntöönpanoon liittyviä erityistehtäviä.

| (2) | Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston pakotekomitea päätti 23 päivänä joulukuuta 2011 päätöksellään nro SC/10510 muuttaa luetteloa henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, joita varojen ja muiden taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee. Sen vuoksi liitettä I olisi muutettava. |
| --- | --- |

(2)

Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston pakotekomitea päätti 23 päivänä joulukuuta 2011 päätöksellään nro SC/10510 muuttaa luetteloa henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, joita varojen ja muiden taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee. Sen vuoksi liitettä I olisi muutettava.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 872/2004 liite II on myös päivitettävä jäsenvaltioiden viimeksi toimittamien toimivaltaisten viranomaisten ilmoittamista koskevien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 872/2004 liite II on myös päivitettävä jäsenvaltioiden viimeksi toimittamien toimivaltaisten viranomaisten ilmoittamista koskevien tietojen perusteella.

| (4) | Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 872/2004 liitteitä I ja II olisi muutettava, |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 872/2004 liitteitä I ja II olisi muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 872/2004 liite I tämän asetuksen liitteen I mukaisesti.

2 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 872/2004 liite II tämän asetuksen liitteellä II.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 9 päivänä helmikuuta 2012.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Ulkopolitiikan välineiden hallinnon päällikkö

---

(1)  EUVL L 162, 30.4.2004, s. 32.

1

---

LIITE I

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 872/2004 liite I seuraavasti:

| (1) | Korvataan kohta ”Cyril Allen. Syntymäaika: 26.7.1952. Muita tietoja: National Patriotic Party -puolueen entinen puheenjohtaja.” seuraavasti:
  ”Cyril A. Allen. Syntymäaika: 26.7.1952. Muita tietoja: National Patriotic Party -puolueen entinen puheenjohtaja.”. |
| --- | --- |

(1)

Korvataan kohta ”Cyril Allen. Syntymäaika: 26.7.1952. Muita tietoja: National Patriotic Party -puolueen entinen puheenjohtaja.” seuraavasti:

”Cyril A. Allen. Syntymäaika: 26.7.1952. Muita tietoja: National Patriotic Party -puolueen entinen puheenjohtaja.”.

| (2) | Korvataan kohta ”Myrtle Gibson. Syntymäaika: 3.11.1952. Muita tietoja: entinen senaattori ja Liberian entisen presidentin Charles Taylorin neuvonantaja.” seuraavasti:
  ”Myrtle Francelle Gibson. Syntymäaika: 3.11.1952. Muita tietoja: entinen senaattori ja Liberian entisen presidentin Charles Taylorin neuvonantaja.”. |
| --- | --- |

(2)

Korvataan kohta ”Myrtle Gibson. Syntymäaika: 3.11.1952. Muita tietoja: entinen senaattori ja Liberian entisen presidentin Charles Taylorin neuvonantaja.” seuraavasti:

”Myrtle Francelle Gibson. Syntymäaika: 3.11.1952. Muita tietoja: entinen senaattori ja Liberian entisen presidentin Charles Taylorin neuvonantaja.”.

| (3) | Korvataan kohta ”Mohamed Ahmad Salame (alias a) Mohamed Ahmad Salami, b) Ameri Al Jawad, c) Jawad Al Ameri, d) Moustapha Salami, e) Moustapha A Salami). Syntymäaika: a) 22.9.1961, b) 18.10.1963. Syntymäpaikka: Abengourou, Norsunluurannikko. Kansalaisuus: libanonilainen. Passien numerot: a) 1622263 (tavallinen Libanonin passi, voimassaoloaika 24.4.2001–23.4.2006), b) 004296/00409/00 (Togon diplomaattipassi, voimassaoloaika 21.8.2002–23.8.2007), c) 000275 (Liberian diplomaattipassi, voimassaoloaika 11.1.1998–10.1.2000), d) 002414 (Liberian diplomaattipassi, voimassaoloaika 20.6.2001–19.6.2003, nimi: Ameri Al Jawad, syntymäaika: 18.10.1963, syntymäpaikka: Ganta, Nimba County), e) D/001217 (Liberian diplomaattipassi), f) Diplomatic-2781 (Liberian diplomaattipassi). Muita tietoja: a) Norsunluurannikon passi; ei tarkempia tietoja, b) Mohamed and Company Logging Company -yhtiön omistaja. 6 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 23.6.2004.” seuraavasti:
  ”Mohamed Ahmad Salame (alias a) Mohamed Ahmad Salami, b) Ameri Al Jawad, c) Jawad Al Ameri, d) Moustapha Salami, e) Moustapha A Salami). Syntymäaika: a) 22.9.1961, b) 18.10.1963. Syntymäpaikka: a) Abengourou, Norsunluurannikko, b) Ganta, Nimba County, Liberia. Kansalaisuus: libanonilainen. Passien numerot: a) 2210697 (Libanonin passi, voimassaoloaika 14.12.2010–14.12.2011), b) 1622263 (tavallinen Libanonin passi, voimassaoloaika 24.4.2001–23.4.2006), c) 004296/00409/00 (Togon diplomaattipassi, voimassaoloaika 21.8.2002–23.8.2007), d) 000275 (Liberian diplomaattipassi, voimassaoloaika 11.1.1998–10.1.2000), e) 002414 (Liberian diplomaattipassi, voimassaoloaika 20.6.2001–19.6.2003), f) D/001217 (Liberian diplomaattipassi), g) Diplomatic-2781 (Liberian diplomaattipassi). Muita tietoja: a) Norsunluurannikon passi; ei tarkempia tietoja, b) Mohamed and Company Logging Company -yhtiön omistaja. 6 artiklan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 23.6.2004.”. |
| --- | --- |

(3)

Korvataan kohta ”Mohamed Ahmad Salame (alias a) Mohamed Ahmad Salami, b) Ameri Al Jawad, c) Jawad Al Ameri, d) Moustapha Salami, e) Moustapha A Salami). Syntymäaika: a) 22.9.1961, b) 18.10.1963. Syntymäpaikka: Abengourou, Norsunluurannikko. Kansalaisuus: libanonilainen. Passien numerot: a) 1622263 (tavallinen Libanonin passi, voimassaoloaika 24.4.2001–23.4.2006), b) 004296/00409/00 (Togon diplomaattipassi, voimassaoloaika 21.8.2002–23.8.2007), c) 000275 (Liberian diplomaattipassi, voimassaoloaika 11.1.1998–10.1.2000), d) 002414 (Liberian diplomaattipassi, voimassaoloaika 20.6.2001–19.6.2003, nimi: Ameri Al Jawad, syntymäaika: 18.10.1963, syntymäpaikka: Ganta, Nimba County), e) D/001217 (Liberian diplomaattipassi), f) Diplomatic-2781 (Liberian diplomaattipassi). Muita tietoja: a) Norsunluurannikon passi; ei tarkempia tietoja, b) Mohamed and Company Logging Company -yhtiön omistaja. 6 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 23.6.2004.” seuraavasti:

”Mohamed Ahmad Salame (alias a) Mohamed Ahmad Salami, b) Ameri Al Jawad, c) Jawad Al Ameri, d) Moustapha Salami, e) Moustapha A Salami). Syntymäaika: a) 22.9.1961, b) 18.10.1963. Syntymäpaikka: a) Abengourou, Norsunluurannikko, b) Ganta, Nimba County, Liberia. Kansalaisuus: libanonilainen. Passien numerot: a) 2210697 (Libanonin passi, voimassaoloaika 14.12.2010–14.12.2011), b) 1622263 (tavallinen Libanonin passi, voimassaoloaika 24.4.2001–23.4.2006), c) 004296/00409/00 (Togon diplomaattipassi, voimassaoloaika 21.8.2002–23.8.2007), d) 000275 (Liberian diplomaattipassi, voimassaoloaika 11.1.1998–10.1.2000), e) 002414 (Liberian diplomaattipassi, voimassaoloaika 20.6.2001–19.6.2003), f) D/001217 (Liberian diplomaattipassi), g) Diplomatic-2781 (Liberian diplomaattipassi). Muita tietoja: a) Norsunluurannikon passi; ei tarkempia tietoja, b) Mohamed and Company Logging Company -yhtiön omistaja. 6 artiklan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 23.6.2004.”.

| (4) | Korvataan kohta ”Edwin M., Snowe jr. Osoite: Elwa Road, Monrovia, Liberia. Syntymäaika: 11.2.1970. Syntymäpaikka: Mano River, Grand Cape Mount, Liberia. Kansalaisuus: liberialainen. Passin numero: a) OR/0056672-01, b) D/005072, c) D005640 (diplomaattipassi), d) D-00172 (ECOWAS-diplomaattipassi, voimassaoloaika 7.8.2008–6.7.2010). Muita tietoja: Liberian Petroleum and Refining Corporationin (LPRC) toimitusjohtaja. 6 artiklan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 10.9.2004.” seuraavasti:
  ”Edwin M., Snowe jr. Osoite: Elwa Road, Monrovia, Liberia. Syntymäaika: 11.2.1970. Syntymäpaikka: Mano River, Grand Cape Mount, Liberia. Kansalaisuus: liberialainen. Passin numero: a) OR/0056672-01, b) D/005072, c) D005640 (diplomaattipassi), d) D-00172 (ECOWAS-diplomaattipassi, voimassaoloaika 7.8.2008–6.7.2010). Muita tietoja: Liberian edustajainhuoneen jäsen, Liberian Petroleum and Refining Corporationin (LPRC) toimitusjohtaja. 6 artiklan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 10.9.2004.”. |
| --- | --- |

(4)

Korvataan kohta ”Edwin M., Snowe jr. Osoite: Elwa Road, Monrovia, Liberia. Syntymäaika: 11.2.1970. Syntymäpaikka: Mano River, Grand Cape Mount, Liberia. Kansalaisuus: liberialainen. Passin numero: a) OR/0056672-01, b) D/005072, c) D005640 (diplomaattipassi), d) D-00172 (ECOWAS-diplomaattipassi, voimassaoloaika 7.8.2008–6.7.2010). Muita tietoja: Liberian Petroleum and Refining Corporationin (LPRC) toimitusjohtaja. 6 artiklan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 10.9.2004.” seuraavasti:

”Edwin M., Snowe jr. Osoite: Elwa Road, Monrovia, Liberia. Syntymäaika: 11.2.1970. Syntymäpaikka: Mano River, Grand Cape Mount, Liberia. Kansalaisuus: liberialainen. Passin numero: a) OR/0056672-01, b) D/005072, c) D005640 (diplomaattipassi), d) D-00172 (ECOWAS-diplomaattipassi, voimassaoloaika 7.8.2008–6.7.2010). Muita tietoja: Liberian edustajainhuoneen jäsen, Liberian Petroleum and Refining Corporationin (LPRC) toimitusjohtaja. 6 artiklan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 10.9.2004.”.

| (5) | Korvataan kohta ”Tupee Enid Taylor. Syntymäaika: a) 17.12.1960, b) 17.12.1962. Liberian diplomaattipassi: D/002216. Muita tietoja: entisen presidentin Charles Taylorin entinen vaimo.” seuraavasti:
  ”Tupee Enid Taylor. Syntymäaika: a) 17.12.1960, b) 17.12.1962. Passien numerot: a) L014670 (Liberian passi, voimassaoloaika 28.12.2009–28.12.2014), b) D/002216 (Liberian diplomaattipassi, voimassaoloaika 17.10.2007–17.10.2009). Muita tietoja: entisen presidentin Charles Taylorin entinen vaimo.”. |
| --- | --- |

(5)

Korvataan kohta ”Tupee Enid Taylor. Syntymäaika: a) 17.12.1960, b) 17.12.1962. Liberian diplomaattipassi: D/002216. Muita tietoja: entisen presidentin Charles Taylorin entinen vaimo.” seuraavasti:

”Tupee Enid Taylor. Syntymäaika: a) 17.12.1960, b) 17.12.1962. Passien numerot: a) L014670 (Liberian passi, voimassaoloaika 28.12.2009–28.12.2014), b) D/002216 (Liberian diplomaattipassi, voimassaoloaika 17.10.2007–17.10.2009). Muita tietoja: entisen presidentin Charles Taylorin entinen vaimo.”.

---

LIITE II

Verkkosivut, joilla on tiedot 3 artiklan 1 ja 2 kohdassa, 4 artiklan e kohdassa, 5 ja 7 artiklassa, 8 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa ja 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista toimivaltaisista viranomaisista ja osoite tietojen ilmoittamiseksi Euroopan komissiolle

BELGIA

http://www.diplomatie.be/eusanctions

BULGARIA

http://www.mfa.government.bg

TŠEKKI

http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce

TANSKA

http://www.um.dk/da/menu/Udenrigspolitik/FredSikkerhedOgInternationalRetsorden/Sanktioner/

SAKSA

http://www.bmwi.de/BMWi/Navigation/Aussenwirtschaft/Aussenwirtschaftsrecht/embargos.html

VIRO

http://www.vm.ee/est/kat_622/

IRLANTI

http://www.dfa.ie/home/index.aspx?id=28519

KREIKKA

http://www1.mfa.gr/en/foreign-policy/global-issues/international-sanctions.html

ESPANJA

http://www.maec.es/es/MenuPpal/Asuntos/Sanciones%20Internacionales/Paginas/Sanciones_%20Internacionales.aspx

RANSKA

http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/

ITALIA

http://www.esteri.it/UE/deroghe.html

KYPROS

http://www.mfa.gov.cy/sanctions

LATVIA

http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539

LIETTUA

http://www.urm.lt

LUXEMBURG

http://www.mae.lu/sanctions

UNKARI

http://www.kormany.hu/download/5/35/50000/ENSZBT-ET-szankcios-tajekoztato.pdf

MALTA

http://www.doi.gov.mt/EN/bodies/boards/sanctions_monitoring.asp

ALANKOMAAT

http://www.minbuza.nl/sancties

ITÄVALTA

http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version=

PUOLA

http://www.msz.gov.pl

PORTUGALI

http://www.min-nestrangeiros.pt

ROMANIA

http://www.mae.ro/index.php?unde=doc&id=32311&idlnk=1&cat=3

SLOVENIA

http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/

SLOVAKIA

http://www.foreign.gov.sk

SUOMI

http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet

RUOTSI

http://www.ud.se/sanktioner

YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

www.fco.gov.uk/competentauthorities

Osoite tietojen ilmoittamiseksi Euroopan komissiolle:

| European Commission |
| --- |
| Service for Foreign Policy Instruments (FPI) |
| Toimisto: EEAS/309 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |
| (Belgium) |
| Sähköposti: relex-sanctions@ec.europa.eu |

European Commission

Service for Foreign Policy Instruments (FPI)

Toimisto: EEAS/309

B-1049 Bruxelles/Brussel

(Belgium)

Sähköposti: relex-sanctions@ec.europa.eu

---

| 11.2.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 38/33 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 38/33

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 117/2012,

annettu 10 päivänä helmikuuta 2012,

kolmansista maista lähtöisin olevan humalan tuonnista annetun asetuksen (EY) N:o 1295/2008 muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) ja erityisesti sen 192 artiklan 2 kohdan ja 195 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 4 artiklan kanssa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksen (EY) N:o 1295/2008 (2) liitteessä I vahvistetaan luettelo kolmansien maiden laitoksista, joilla on valtuudet myöntää kyseisistä maista tuotavien humalatuotteiden mukana seuraavia todistuksia. Mainitut todistukset on hyväksytty asetuksen (EY) N:o 1234/2007 117 artiklassa säädettyä todistusta vastaaviksi. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksen (EY) N:o 1295/2008 (2) liitteessä I vahvistetaan luettelo kolmansien maiden laitoksista, joilla on valtuudet myöntää kyseisistä maista tuotavien humalatuotteiden mukana seuraavia todistuksia. Mainitut todistukset on hyväksytty asetuksen (EY) N:o 1234/2007 117 artiklassa säädettyä todistusta vastaaviksi.

| (2) | Kyseisien kolmansien maiden laitosten tehtäviin kuuluu ajantasaistaa asetuksen (EY) N:o 1295/2008 liitteessä I olevat tiedot ja antaa ne tiedoksi komission yksiköille tiiviin yhteistyön hengessä. |
| --- | --- |

(2)

Kyseisien kolmansien maiden laitosten tehtäviin kuuluu ajantasaistaa asetuksen (EY) N:o 1295/2008 liitteessä I olevat tiedot ja antaa ne tiedoksi komission yksiköille tiiviin yhteistyön hengessä.

| (3) | Australia ja Uusi-Seelanti ovat ilmoittaneet nimen- ja/tai osoitteenmuutoksista sellaisten laitosten kohdalla, joilla on valtuudet myöntää vastaavuustodistuksia. Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 1295/2008 liitteessä I olevaa luetteloa olisi muutettava. |
| --- | --- |

(3)

Australia ja Uusi-Seelanti ovat ilmoittaneet nimen- ja/tai osoitteenmuutoksista sellaisten laitosten kohdalla, joilla on valtuudet myöntää vastaavuustodistuksia. Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 1295/2008 liitteessä I olevaa luetteloa olisi muutettava.

| (4) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1295/2008 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1295/2008 olisi muutettava.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1295/2008 liite I tämän asetuksen liitteellä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 10 päivänä helmikuuta 2012.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 340, 19.12.2008, s. 45.

2

---

LIITE

”LIITE I

LAITOKSET, JOILLA ON VALTUUDET MYÖNTÄÄ TODISTUKSIA

Humalantähkät, CN-koodi: ex 1210

Jauhettu humala, CN-koodi: ex 1210

Humalasta saadut kasvimehut ja -uutteet, CN-koodi: 1302 13 00

| Alkuperämaa | Valtuutetut laitokset | Osoite | Koodi | Puhelin | Faksi | Sähköpostiosoite (vapaaehtoinen) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Australia | Quarantine Tasmania
  Quarantine Centre | 163-169 Main Road, |
| Moonah, 7009 |
| Tasmania, |
| Australia |

Alkuperämaa

Valtuutetut laitokset

Osoite

Koodi

Puhelin

Faksi

Sähköpostiosoite (vapaaehtoinen)

Australia

Quarantine Tasmania

Quarantine Centre

163-169 Main Road,

Moonah, 7009

Tasmania,

Australia

(61-3)

62 33 33 52

62 34 67 85

Kanada

Plant Protection Division, Animal and Plant Health Directorate, Food Production and Inspection Branch, Agriculture and Agri-food Canada

| Floor 2, West Wing 59, |
| --- |
| Camelot Drive, |
| Napean, Ontario, |
| K1A OY9 |

Floor 2, West Wing 59,

Camelot Drive,

Napean, Ontario,

K1A OY9

(1-613)

952 80 00

991 56 12

Kiina

Tianjin Airport Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People's Republic of China

| No. 33 Youyi Road, |
| --- |
| Hexi District, |
| Tianjin 300201 |

No. 33 Youyi Road,

Hexi District,

Tianjin 300201

(86-22)

28 13 40 78

28 13 40 78

ciqtj2002@163.com

Tianjin Economic and Technical Development Zone Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People's Republic of China

| No. 8, Zhaofaxincun |
| --- |
| 2nd Avenue, TEDA |
| Tianjin 300457 |

No. 8, Zhaofaxincun

2nd Avenue, TEDA

Tianjin 300457

(86-22)

662 98-343

662 98-245

zhujw@tjciq.gov.cn

Inner Mongolia Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People's Republic of China

| No. 12 Erdos Street, |
| --- |
| Saihan District, Huhhot City, |
| Inner Mongolia 010020 |

No. 12 Erdos Street,

Saihan District, Huhhot City,

Inner Mongolia 010020

(86-471)

434-1943

434-2163

zhaoxb@nmciq.gov.cn

Xinjiang Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People's Republic of China

| No. 116 North Nanhu Road |
| --- |
| Urumqi City, |
| Xinjiang 830063 |

No. 116 North Nanhu Road

Urumqi City,

Xinjiang 830063

(86-991)

464-0057

464-0050

xjciq_jw@xjciq.gov.cn

Kroatia

Križevci College of Agriculture

| Milislava Demerca 1, |
| --- |
| HR-48260 Križevci |

Milislava Demerca 1,

HR-48260 Križevci

(385-48)

279 198

682 790

ssrecec@vguk.hr

Uusi-Seelanti

Maa- ja metsätalousministeriö

| P.O. Box 2526 |
| --- |
| Wellington 6140 |

P.O. Box 2526

Wellington 6140

(64-4)

894-0100

894 0720

Serbia

Institut za ratarstvo i povrtarstvo/Institute of Field and Vegetable Crops

| 21000 Novi Sad |
| --- |
| Maksima Gorkog 30. |

21000 Novi Sad

Maksima Gorkog 30.

(381-21)

780 365

Yhteyshenkilö: 4898 100

780 198

institut@ifvcns.ns.ac.rs

Etelä-Afrikka

CSIR Food Science and Technology

| PO Box 395 |
| --- |
| 0001 Pretoria |

PO Box 395

0001 Pretoria

(27-12)

841 31 72

841 35 94

Sveitsi

Labor Veritas

| Engimattstrasse 11 |
| --- |
| Postfach 353 |
| CH-8027 Zürich |

Engimattstrasse 11

Postfach 353

CH-8027 Zürich

(41-44)

283 29 30

201 42 49

admin@laborveritas.ch

Ukraina

Productional-Technical Centre (PTZ)

Ukrhmel

| Hlebnaja 27 |
| --- |
| 262028 Zhitomir |

Hlebnaja 27

262028 Zhitomir

(380)

37 21 11

36 73 31

Yhdysvallat

Washington Department of Agriculture

State Chemical and Hop Lab

| 21 N. 1st Ave. Suite |
| --- |
| 106, Yakima, WA 98902 |

21 N. 1st Ave. Suite

106, Yakima, WA 98902

(1-509)

225 76 26

454 76 99

Idaho Department of Agriculture

Division of Plant Industries

Hop Inspection Lab

| 2270 Old Penitentiary Road, |
| --- |
| P.O. Box 790 |
| Boise, ID 83701 |

2270 Old Penitentiary Road,

P.O. Box 790

Boise, ID 83701

(1-208)

332 86 20

334 22 83

Oregon Department of Agriculture

Commodity Inspection Division

| 635 Capital Street NE, |
| --- |
| Salem, OR 97310-2532 |

635 Capital Street NE,

Salem, OR 97310-2532

(1-503)

986 46 20

986 47 37

California Department of Food and Agriculture (CDFA-CAC)

Division of Inspection Services

Analytical Chemistry Laboratory

| 3292 Meadowview Road, |
| --- |
| Sacramento, CA 95832 |

3292 Meadowview Road,

Sacramento, CA 95832

(1-916)

445 00 29 tai 262 14 34

262 15 72

USDA, GIPSA, FGIS

| 1100 NW Naito Parkway, |
| --- |
| Portland, OR 97209-2818 |

1100 NW Naito Parkway,

Portland, OR 97209-2818

(1-503)

326 78 87

326 78 96

USDA, GIPSA, TSD, Tech Service Division, Technical Testing Laboratory

| 10383 Nth Ambassador Drive, |
| --- |
| Kansas City, MO 64153-1394 |

10383 Nth Ambassador Drive,

Kansas City, MO 64153-1394

(1-816)

891 04 01

891 04 78

Zimbabwe

Standards Association of Zimbabwe (SAZ)

| Northend Close, |
| --- |
| Northridge Park, |
| Borrowdale, |
| P.O. Box 2259 Harare |

Northend Close,

Northridge Park,

Borrowdale,

P.O. Box 2259 Harare

(263-4)

88 20 17, 88 20 21, 88 55 11

88 20 20

info@saz.org.zw az.org.zw”

---

| 11.2.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 38/36 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 38/36

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 118/2012,

annettu 10 päivänä helmikuuta 2012,

asetusten (EY) N:o 2380/2001, (EY) N:o 1289/2004, (EY) N:o 1455/2004, (EY) N:o 1800/2004, (EY) N:o 600/2005, (EU) N:o 874/2010, täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 388/2011, (EU) N:o 532/2011 ja (EU) N:o 900/2011 muuttamisesta tiettyjen rehun lisäaineiden hyväksynnän haltijan nimen osalta sekä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 532/2011 oikaisemisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Alpharma BVBA ja Pfizer Ltd tekivät asetuksen (EY) N:o 1831/2003 13 artiklan 3 kohdan mukaisen hakemuksen, jossa ne ehdottivat hyväksyntien haltijan nimen muuttamista seuraavien asetusten osalta: erään rehujen lisäaineen sallimisesta 10 vuodeksi 5 päivänä joulukuuta 2001 annettu komission asetus (EY) N:o 2380/2001 (2), kokkidiostaattien ja muiden lääkkeenkaltaisten aineiden ryhmään kuuluvan Deccox®-lisäaineen käytön hyväksymisestä rehuissa kymmeneksi vuodeksi 14 päivänä heinäkuuta 2004 annettu komission asetus (EY) N:o 1289/2004 (3), kokkidiostaattien ja muiden lääkkeenkaltaisten aineiden ryhmään kuuluvan lisäaineen ”Avatec 15 %” käytön hyväksymisestä rehussa kymmeneksi vuodeksi 16 päivänä elokuuta 2004 annettu komission asetus (EY) N:o 1455/2004 (4), kokkidiostaattien ja muiden lääkkeenkaltaisten aineiden ryhmään kuuluvan lisäaineen ”Cycostat 66G” käytön hyväksymisestä rehuissa kymmeneksi vuodeksi 15 päivänä lokakuuta 2004 annettu komission asetus (EY) N:o 1800/2004 (5), kokkidiostaatin uudesta hyväksymisestä kymmeneksi vuodeksi rehun lisäaineena, rehun lisäaineen väliaikaisesta hyväksymisestä ja tiettyjen rehun lisäaineiden pysyvästä hyväksymisestä 18 päivänä huhtikuuta 2005 annettu komission asetus (EY) N:o 600/2005 (6), lasalosidinatrium A:n hyväksymisestä enintään 16 viikon ikäisten kalkkunoiden rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Alpharma (Belgium) BVBA) ja asetuksen (EY) N:o 2430/1999 muuttamisesta 5 päivänä lokakuuta 2010 annettu komission asetus (EU) N:o 874/2010 (7), maduramisiiniammonium α:n hyväksymisestä broilerien rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Alpharma (Belgium) BVBA) ja asetuksen (EY) N:o 2430/1999 muuttamisesta 19 päivänä huhtikuuta 2011 annettu komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 388/2011 (8), robenidiinihydrokloridin hyväksymisestä siitoskaniinien ja broilerkaniinien rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Alpharma Belgium BVBA) ja asetusten (EY) N:o 2430/1999 ja (EY) N:o 1800/2004 muuttamisesta 31 päivänä toukokuuta 2011 annettu komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 532/2011 (9) ja lasalosidinatrium A -valmisteen hyväksymisestä fasaanien, helmikanojen, viiriäisten ja peltopyiden, lukuun ottamatta munivia lintuja, rehun lisäaineeksi (hyväksynnän haltija Alpharma (Belgia) BVBA) 7 päivänä syyskuuta 2011 annettu komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 900/2011 (10). |
| --- | --- |

(1)

Alpharma BVBA ja Pfizer Ltd tekivät asetuksen (EY) N:o 1831/2003 13 artiklan 3 kohdan mukaisen hakemuksen, jossa ne ehdottivat hyväksyntien haltijan nimen muuttamista seuraavien asetusten osalta: erään rehujen lisäaineen sallimisesta 10 vuodeksi 5 päivänä joulukuuta 2001 annettu komission asetus (EY) N:o 2380/2001 (2), kokkidiostaattien ja muiden lääkkeenkaltaisten aineiden ryhmään kuuluvan Deccox®-lisäaineen käytön hyväksymisestä rehuissa kymmeneksi vuodeksi 14 päivänä heinäkuuta 2004 annettu komission asetus (EY) N:o 1289/2004 (3), kokkidiostaattien ja muiden lääkkeenkaltaisten aineiden ryhmään kuuluvan lisäaineen ”Avatec 15 %” käytön hyväksymisestä rehussa kymmeneksi vuodeksi 16 päivänä elokuuta 2004 annettu komission asetus (EY) N:o 1455/2004 (4), kokkidiostaattien ja muiden lääkkeenkaltaisten aineiden ryhmään kuuluvan lisäaineen ”Cycostat 66G” käytön hyväksymisestä rehuissa kymmeneksi vuodeksi 15 päivänä lokakuuta 2004 annettu komission asetus (EY) N:o 1800/2004 (5), kokkidiostaatin uudesta hyväksymisestä kymmeneksi vuodeksi rehun lisäaineena, rehun lisäaineen väliaikaisesta hyväksymisestä ja tiettyjen rehun lisäaineiden pysyvästä hyväksymisestä 18 päivänä huhtikuuta 2005 annettu komission asetus (EY) N:o 600/2005 (6), lasalosidinatrium A:n hyväksymisestä enintään 16 viikon ikäisten kalkkunoiden rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Alpharma (Belgium) BVBA) ja asetuksen (EY) N:o 2430/1999 muuttamisesta 5 päivänä lokakuuta 2010 annettu komission asetus (EU) N:o 874/2010 (7), maduramisiiniammonium α:n hyväksymisestä broilerien rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Alpharma (Belgium) BVBA) ja asetuksen (EY) N:o 2430/1999 muuttamisesta 19 päivänä huhtikuuta 2011 annettu komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 388/2011 (8), robenidiinihydrokloridin hyväksymisestä siitoskaniinien ja broilerkaniinien rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Alpharma Belgium BVBA) ja asetusten (EY) N:o 2430/1999 ja (EY) N:o 1800/2004 muuttamisesta 31 päivänä toukokuuta 2011 annettu komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 532/2011 (9) ja lasalosidinatrium A -valmisteen hyväksymisestä fasaanien, helmikanojen, viiriäisten ja peltopyiden, lukuun ottamatta munivia lintuja, rehun lisäaineeksi (hyväksynnän haltija Alpharma (Belgia) BVBA) 7 päivänä syyskuuta 2011 annettu komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 900/2011 (10).

| (2) | Hakijat esittävät, että koska Pfizer Ltd on ostanut yrityksen Alpharma BVBA, Pfizer Ltd on omistanut 1 päivästä maaliskuuta 2011 lisäaineiden dekokinaatti, lasalosidinatrium A, maduramisiiniammonium α, robenidiinihydrokloridi ja salinomysiini markkinoille saattamista koskevat oikeudet. |
| --- | --- |

(2)

Hakijat esittävät, että koska Pfizer Ltd on ostanut yrityksen Alpharma BVBA, Pfizer Ltd on omistanut 1 päivästä maaliskuuta 2011 lisäaineiden dekokinaatti, lasalosidinatrium A, maduramisiiniammonium α, robenidiinihydrokloridi ja salinomysiini markkinoille saattamista koskevat oikeudet.

| (3) | Ehdotettu hyväksynnän ehtojen muutos on luonteeltaan puhtaasti hallinnollinen eikä vaadi kyseessä olevien lisäaineiden uutta arviointia. Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle on ilmoitettu hakemuksesta. |
| --- | --- |

(3)

Ehdotettu hyväksynnän ehtojen muutos on luonteeltaan puhtaasti hallinnollinen eikä vaadi kyseessä olevien lisäaineiden uutta arviointia. Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle on ilmoitettu hakemuksesta.

| (4) | Jotta hakija voisi käyttää markkinoille saattamista koskevia oikeuksiaan nimellä Pfizer Ltd, hyväksynnän ehtoja on muutettava. |
| --- | --- |

(4)

Jotta hakija voisi käyttää markkinoille saattamista koskevia oikeuksiaan nimellä Pfizer Ltd, hyväksynnän ehtoja on muutettava.

| (5) | Sen vuoksi asetuksia (EY) N:o 2380/2001, (EY) N:o 1289/2004, (EY) N:o 1455/2004, (EY) N:o 1800/2004, (EY) N:o 600/2005, (EU) N:o 874/2010, täytäntöönpanoasetuksia (EU) N:o 388/2011, (EU) N:o 532/2011 ja (EU) N:o 900/2011 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi asetuksia (EY) N:o 2380/2001, (EY) N:o 1289/2004, (EY) N:o 1455/2004, (EY) N:o 1800/2004, (EY) N:o 600/2005, (EU) N:o 874/2010, täytäntöönpanoasetuksia (EU) N:o 388/2011, (EU) N:o 532/2011 ja (EU) N:o 900/2011 olisi muutettava.

| (6) | Koska hyväksyntien ehtojen muuttaminen ei liity turvallisuuteen, on aiheellista säätää siirtymäkaudesta, jonka aikana nykyiset varastot voidaan käyttää loppuun. |
| --- | --- |

(6)

Koska hyväksyntien ehtojen muuttaminen ei liity turvallisuuteen, on aiheellista säätää siirtymäkaudesta, jonka aikana nykyiset varastot voidaan käyttää loppuun.

| (7) | Asetuksen (EY) N:o 1800/2004 liitteeseen komission asetuksella (EY) N:o 101/2009 (11) sisällytetyt jäämien enimmäismäärät kalkkunoiden ja broilerien osalta sekä komission asetuksella (EY) N:o 214/2009 (12) sisällytetty kauppanimi ”Robenz 66 G” broilerien ja kalkkunoiden ruokinnan osalta jäivät erehdyksessä pois asetuksen (EY) N:o 1800/2004 liitteestä, sellaisena kuin se on muutettuna täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 532/2011. Sen vuoksi on tarpeen sisällyttää asetukseen uudelleen kyseiset jäämien enimmäismäärät ja kauppanimi. |
| --- | --- |

(7)

Asetuksen (EY) N:o 1800/2004 liitteeseen komission asetuksella (EY) N:o 101/2009 (11) sisällytetyt jäämien enimmäismäärät kalkkunoiden ja broilerien osalta sekä komission asetuksella (EY) N:o 214/2009 (12) sisällytetty kauppanimi ”Robenz 66 G” broilerien ja kalkkunoiden ruokinnan osalta jäivät erehdyksessä pois asetuksen (EY) N:o 1800/2004 liitteestä, sellaisena kuin se on muutettuna täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 532/2011. Sen vuoksi on tarpeen sisällyttää asetukseen uudelleen kyseiset jäämien enimmäismäärät ja kauppanimi.

| (8) | Sen vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 532/2011 liitettä olisi oikaistava. |
| --- | --- |

(8)

Sen vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 532/2011 liitettä olisi oikaistava.

| (9) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 2380/2001 muuttaminen

Korvataan asetuksen (EY) N:o 2380/2001 liitteessä olevassa 2 sarakkeessa nimi ”Alpharma Belgium BVBA” nimellä ”Pfizer Ltd”.

2 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1289/2004 muuttaminen

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1289/2004 liitteessä olevassa 2 sarakkeessa nimi ”Alpharma (Belgium) BVBA” nimellä ”Pfizer Ltd”.

3 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1455/2004 muuttaminen

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1455/2004 liitteessä olevassa 2 sarakkeessa nimi ”Alpharma Belgium BVBA” nimellä ”Pfizer Ltd”.

4 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1800/2004 muuttaminen

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1800/2004 liitteessä olevassa 2 sarakkeessa nimi ”Alpharma Belgium BVBA” nimellä ”Pfizer Ltd”.

5 artikla

Asetuksen (EY) N:o 600/2005 muuttaminen

Korvataan asetuksen (EY) N:o 600/2005 liitteessä I olevassa 2 sarakkeessa nimi ”Alpharma Belgia BVBA” nimellä ”Pfizer Ltd”.

6 artikla

Asetuksen (EU) N:o 874/2010 muuttaminen

Korvataan asetuksen (EU) N:o 874/2010 liitteessä olevassa 2 sarakkeessa nimi ”Alpharma (Belgium) BVBA” nimellä ”Pfizer Ltd”.

7 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 388/2011 muuttaminen

Korvataan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 388/2011 liitteessä olevassa 2 sarakkeessa nimi ”Alpharma (Belgium) BVBA” nimellä ”Pfizer Ltd”.

8 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 532/2011 muuttaminen

Korvataan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 532/2011 liitteessä I olevassa 2 sarakkeessa nimi ”Alpharma Belgium BVBA” nimellä ”Pfizer Ltd”.

9 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 900/2011 muuttaminen

Korvataan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 900/2011 liitteessä olevassa 2 sarakkeessa nimi ”Alpharma (Belgium) BVBA” nimellä ”Pfizer Ltd”.

10 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 532/2011 oikaiseminen

Oikaistaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 532/2011 liite II tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

11 artikla

Siirtymätoimenpiteet

Olemassa olevia varastoja, jotka ovat ennen tämän asetuksen voimaantuloa sovellettavien säännösten mukaisia, voidaan edelleen saattaa markkinoille ja käyttää 2 päivään syyskuuta 2012 asti.

12 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Edellä olevaa 10 artiklaa sekä liitettä sovelletaan kuitenkin 21 päivästä kesäkuuta 2011.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 10 päivänä helmikuuta 2012.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EYVL L 321, 6.12.2001, s. 18.

2

(3)  EUVL L 243, 15.7.2004, s. 15.

3

(4)  EUVL L 269, 17.8.2004, s. 14.

4

(5)  EUVL L 317, 16.10.2004, s. 37.

5

(6)  EUVL L 99, 19.4.2005, s. 5.

6

(7)  EUVL L 263, 6.10.2010, s. 1.

7

(8)  EUVL L 104, 20.4.2011, s. 3.

8

(9)  EUVL L 146, 1.6.2011, s. 7.

9

(10)  EUVL L 231, 8.9.2011, s. 15.

10

(11)  EUVL L 34, 4.2.2009, s. 5.

11

(12)  EUVL L 73, 19.3.2009, s. 12.

12

---

LIITE

Oikaistaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 532/2011 liitteessä II asetuksen (EY) N:o 1800/2004 liite, sellaisena kuin se on muutettuna täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 532/2011, seuraavasti:

| 1) | Korvataan 3 sarakkeessa teksti ”(Cycostat 66G)” tekstillä ”(Robenz 66 G)”. |
| --- | --- |

1)

Korvataan 3 sarakkeessa teksti ”(Cycostat 66G)” tekstillä ”(Robenz 66 G)”.

| 2) | Lisätään uusi sarake:
  ”Jäämien enimmäismäärät asianomaisessa eläinperäisessä elintarvikkeessa
  800 μg robenidiinihydrokloridia/kg tuoretta maksaa
  350 μg robenidiinihydrokloridia/kg tuoretta munuaista
  200 μg robenidiinihydrokloridia/kg tuoretta lihasta
  1 300 μg robenidiinihydrokloridia/kg tuoretta nahkaa/rasvaa
  400 μg robenidiinihydrokloridia/kg nahkaa/rasvaa
  400 μg robenidiinihydrokloridia/kg tuoretta maksaa
  200 μg robenidiinihydrokloridia/kg tuoretta munuaista
  200 μg robenidiinihydrokloridia/kg tuoretta lihasta” |
| --- | --- |

2)

Lisätään uusi sarake:

”Jäämien enimmäismäärät asianomaisessa eläinperäisessä elintarvikkeessa

800 μg robenidiinihydrokloridia/kg tuoretta maksaa

350 μg robenidiinihydrokloridia/kg tuoretta munuaista

200 μg robenidiinihydrokloridia/kg tuoretta lihasta

1 300 μg robenidiinihydrokloridia/kg tuoretta nahkaa/rasvaa

400 μg robenidiinihydrokloridia/kg nahkaa/rasvaa

400 μg robenidiinihydrokloridia/kg tuoretta maksaa

200 μg robenidiinihydrokloridia/kg tuoretta munuaista

200 μg robenidiinihydrokloridia/kg tuoretta lihasta”

---

| 11.2.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 38/40 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 38/40

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 119/2012,

annettu 10 päivänä helmikuuta 2012,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 10 päivänä helmikuuta 2012.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MA | 55,6 |
| TN | 77,0 |
| TR | 129,1 |
| ZZ | 87,2 |
| 0707 00 05 | EG | 229,9 |
| JO | 137,5 |
| TR | 159,9 |
| US | 57,6 |
| ZZ | 146,2 |
| 0709 91 00 | EG | 330,9 |
| ZZ | 330,9 |
| 0709 93 10 | MA | 82,8 |
| TR | 183,3 |
| ZZ | 133,1 |
| 0805 10 20 | EG | 48,9 |
| IL | 72,0 |
| MA | 54,5 |
| TN | 54,0 |
| TR | 74,4 |
| ZZ | 60,8 |
| 0805 20 10 | IL | 163,3 |
| MA | 104,6 |
| ZZ | 134,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 60,1 |
| EG | 95,0 |
| IL | 118,1 |
| JM | 98,5 |
| MA | 80,9 |
| TR | 72,9 |
| ZZ | 87,6 |
| 0805 50 10 | EG | 61,9 |
| TR | 61,8 |
| ZZ | 61,9 |
| 0808 10 80 | CA | 123,2 |
| CL | 98,4 |
| CN | 111,0 |
| MK | 26,7 |
| US | 158,2 |
| ZZ | 103,5 |
| 0808 30 90 | CL | 48,2 |
| CN | 74,6 |
| US | 122,3 |
| ZA | 100,5 |
| ZZ | 86,4 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MA

55,6

TN

77,0

TR

129,1

ZZ

87,2

0707 00 05

EG

229,9

JO

137,5

TR

159,9

US

57,6

ZZ

146,2

0709 91 00

EG

330,9

ZZ

330,9

0709 93 10

MA

82,8

TR

183,3

ZZ

133,1

0805 10 20

EG

48,9

IL

72,0

MA

54,5

TN

54,0

TR

74,4

ZZ

60,8

0805 20 10

IL

163,3

MA

104,6

ZZ

134,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

60,1

EG

95,0

IL

118,1

JM

98,5

MA

80,9

TR

72,9

ZZ

87,6

0805 50 10

EG

61,9

TR

61,8

ZZ

61,9

0808 10 80

CA

123,2

CL

98,4

CN

111,0

MK

26,7

US

158,2

ZZ

103,5

0808 30 90

CL

48,2

CN

74,6

US

122,3

ZA

100,5

ZZ

86,4

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 11.2.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 38/42 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 38/42

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 120/2012,

annettu 10 päivänä helmikuuta 2012,

6 ja 7 päivänä helmikuuta 2012 Tunisian tariffikiintiössä jätettyihin oliiviöljyä koskeviin tuontitodistushakemuksiin sovellettavan jakokertoimen vahvistamisesta ja helmikuuta 2012 koskevien tuontitodistusten myöntämisen keskeyttämisestä

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus),

ottaa huomioon tuontitodistusjärjestelmän alaisten maataloustuotteiden tuontitariffikiintiöiden hallinnointia koskevista yhteisistä säännöistä 31 päivänä elokuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1301/2006 (2) ja erityisesti sen 7 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Tunisian tasavallan välisestä assosioinnista tehdyn Euro–Välimeri-sopimuksen (3) pöytäkirjan N:o 1 (4) 3 artiklan 1 ja 2 kohdassa avataan tulliton tariffikiintiö yhteisen nimikkeistön alanimikkeisiin 1509 10 10 ja 1509 10 90 kuuluvan, kokonaan Tunisiassa tuotetun ja sieltä suoraan Euroopan unioniin kuljetetun käsittelemättömän oliiviöljyn Euroopan unioniin tuontia varten kunkin vuoden osalta säädetyissä rajoissa. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Tunisian tasavallan välisestä assosioinnista tehdyn Euro–Välimeri-sopimuksen (3) pöytäkirjan N:o 1 (4) 3 artiklan 1 ja 2 kohdassa avataan tulliton tariffikiintiö yhteisen nimikkeistön alanimikkeisiin 1509 10 10 ja 1509 10 90 kuuluvan, kokonaan Tunisiassa tuotetun ja sieltä suoraan Euroopan unioniin kuljetetun käsittelemättömän oliiviöljyn Euroopan unioniin tuontia varten kunkin vuoden osalta säädetyissä rajoissa.

| (2) | Tunisiasta peräisin olevan oliiviöljyn tariffikiintiön avaamisesta ja hallinnoinnista 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1918/2006 (5) 2 artiklan 2 kohdassa säädetään tuontitodistuksia myönnettäessä sovellettavista kuukausittaisista määrällisistä rajoituksista. |
| --- | --- |

(2)

Tunisiasta peräisin olevan oliiviöljyn tariffikiintiön avaamisesta ja hallinnoinnista 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1918/2006 (5) 2 artiklan 2 kohdassa säädetään tuontitodistuksia myönnettäessä sovellettavista kuukausittaisista määrällisistä rajoituksista.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1918/2006 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimivaltaisille viranomaisille jätettyjen tuontitodistushakemusten kokonaismäärä ylittää helmikuulle mainitun asetuksen 2 artiklan 2 kohdassa vahvistetun kuukausimäärän. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1918/2006 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimivaltaisille viranomaisille jätettyjen tuontitodistushakemusten kokonaismäärä ylittää helmikuulle mainitun asetuksen 2 artiklan 2 kohdassa vahvistetun kuukausimäärän.

| (4) | Näissä olosuhteissa komission on vahvistettava jakokerroin, jonka avulla tuontitodistukset voidaan myöntää suhteessa käytettävissä olevaan määrään. |
| --- | --- |

(4)

Näissä olosuhteissa komission on vahvistettava jakokerroin, jonka avulla tuontitodistukset voidaan myöntää suhteessa käytettävissä olevaan määrään.

| (5) | Koska helmikuun kuukausimäärä on täyttynyt, tuontitodistuksia ei voida myöntää kyseiselle kuukaudelle, |
| --- | --- |

(5)

Koska helmikuun kuukausimäärä on täyttynyt, tuontitodistuksia ei voida myöntää kyseiselle kuukaudelle,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1918/2006 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti 6 ja 7 päivänä helmikuuta 2012 jätettyihin tuontitodistushakemuksiin sovelletaan jakokerrointa, joka on 12,493792 prosenttia.

Tuontitodistusten myöntäminen 13 päivästä helmikuun 2012 alkaen haetuille määrille keskeytetään helmikuun 2012 osalta.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 11 päivänä helmikuuta 2012.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 10 päivänä helmikuuta 2012.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 238, 1.9.2006, s. 13.

2

(3)  EYVL L 97, 30.3.1998, s. 2.

3

(4)  EYVL L 97, 30.3.1998, s. 57.

4

(5)  EUVL L 365, 21.12.2006, s. 84.

5

---

PÄÄTÖKSET

| 11.2.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 38/43 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 38/43

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS 2012/74/YUTP,

annettu 10 päivänä helmikuuta 2012,

Norsunluurannikkoon kohdistuvien rajoittavien toimenpiteiden jatkamisesta annetun päätöksen 2010/656/YUTP täytäntöönpanosta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 31 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Norsunluurannikkoon kohdistuvien rajoittavien toimenpiteiden jatkamisesta 29 päivänä lokakuuta 2010 annetun neuvoston päätöksen 2010/656/YUTP (1) ja erityisesti sen 6 artiklan 2,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 29 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen 2010/656/YUTP. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 29 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen 2010/656/YUTP.

| (2) | Ottaen huomioon Norsunluurannikon tapahtumat olisi päätöksen 2010/656/YUTP liitteessä II olevaa luetteloa henkilöistä ja yhteisöistä, joihin kohdistetaan rajoittavia toimenpiteitä, muutettava, |
| --- | --- |

(2)

Ottaen huomioon Norsunluurannikon tapahtumat olisi päätöksen 2010/656/YUTP liitteessä II olevaa luetteloa henkilöistä ja yhteisöistä, joihin kohdistetaan rajoittavia toimenpiteitä, muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Poistetaan tämän päätöksen liitteessä luetellut henkilöt päätöksen 2010/656/YUTP liitteessä II olevasta luettelosta.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 10 päivänä helmikuuta 2012.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. ANTORINI

---

(1)  EUVL L 285, 30.10.2010, s. 28.

1

---

LIITE

1 artiklassa tarkoitetut henkilöt

| 1 | Frank Anderson Kouassi |
| --- | --- |
| 2 | Yanon Yapo |
| 3 | Benjamin Yapo Atsé |
| 4 | Blaise N'Goua Abi |
| 5 | Anne Jacqueline Lohoués Oble |
| 6 | Angèle Gnonsoa |
| 7 | Danièle Boni Claverie |
| 8 | Ettien Amoikon |
| 9 | Kata Kéké Joseph |
| 10 | Touré Amara |
| 11 | Anne Gnahouret Tatret |
| 12 | Thomas N'Guessan Yao |
| 13 | Odette Lago Daléba Loan |
| 14 | Georges Armand Alexis Ouégnin |
| 15 | Rafaël Dogo Djéréké |
| 16 | Marie Odette Lorougnon Souhonon |
| 17 | Felix Nanihio |
| 18 | Lahoua Souanga Etienne |
| 19 | Jean Baptiste Akrou |
| 20 | Lambert Kessé Feh |
| 21 | Togba Norbert |
| 22 | Kone Doféré |
| 23 | Hanny Tchélé Brigitte |
| 24 | Jacques Zady |
| 25 | Ali Keita |
| 26 | Blon Siki Blaise |
| 27 | Moustapha Aziz |
| 28 | Gnamien Yao |
| 29 | Ghislain N'Gbechi |
| 30 | Deby Dally Balawourou |

1

Frank Anderson Kouassi

2

Yanon Yapo

3

Benjamin Yapo Atsé

4

Blaise N'Goua Abi

5

Anne Jacqueline Lohoués Oble

6

Angèle Gnonsoa

7

Danièle Boni Claverie

8

Ettien Amoikon

9

Kata Kéké Joseph

10

Touré Amara

11

Anne Gnahouret Tatret

12

Thomas N'Guessan Yao

13

Odette Lago Daléba Loan

14

Georges Armand Alexis Ouégnin

15

Rafaël Dogo Djéréké

16

Marie Odette Lorougnon Souhonon

17

Felix Nanihio

18

Lahoua Souanga Etienne

19

Jean Baptiste Akrou

20

Lambert Kessé Feh

21

Togba Norbert

22

Kone Doféré

23

Hanny Tchélé Brigitte

24

Jacques Zady

25

Ali Keita

26

Blon Siki Blaise

27

Moustapha Aziz

28

Gnamien Yao

29

Ghislain N'Gbechi

30

Deby Dally Balawourou

---

| 11.2.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 38/45 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 38/45

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 9 päivänä helmikuuta 2012,

Ghanan tunnustamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/106/EY nojalla merenkulkijoiden koulutus- ja pätevyyskirjajärjestelmien osalta

(tiedoksiannettu numerolla K(2012) 616)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2012/75/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon merenkulkijoiden vähimmäiskoulutuksesta 19 päivänä marraskuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/106/EY (1) ja erityisesti sen 19 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Kyproksen 13 päivänä toukokuuta 2005 esittämän pyynnön,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivin 2008/106/EY mukaan jäsenvaltiot voivat päättää kelpuuttaa kolmansien maiden myöntämät merenkulkijoiden pätevyyskirjat edellyttäen, että komissio on tunnustanut kyseisen kolmannen maan. Kyseisten kolmansien maiden on täytettävä kaikki vaatimukset, jotka sisältyvät Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) kansainväliseen merenkulkijoiden koulutusta, pätevyyskirjoja ja vahdinpitoa koskevaan vuoden 1978 yleissopimukseen (STCW-yleissopimus) (2), sellaisena kuin se on tarkistettuna vuonna 1995. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivin 2008/106/EY mukaan jäsenvaltiot voivat päättää kelpuuttaa kolmansien maiden myöntämät merenkulkijoiden pätevyyskirjat edellyttäen, että komissio on tunnustanut kyseisen kolmannen maan. Kyseisten kolmansien maiden on täytettävä kaikki vaatimukset, jotka sisältyvät Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) kansainväliseen merenkulkijoiden koulutusta, pätevyyskirjoja ja vahdinpitoa koskevaan vuoden 1978 yleissopimukseen (STCW-yleissopimus) (2), sellaisena kuin se on tarkistettuna vuonna 1995.

| (2) | Kypros esitti 13 päivänä toukokuuta 2005 päivätyllä kirjeellä Ghanan tunnustamista koskevan pyynnön. Pyynnön vuoksi komissio arvioi Ghanan merenkulkualan koulutus- ja pätevyyskirjajärjestelmät tarkistaakseen, täyttääkö Ghana kaikki STCW-yleissopimuksen vaatimukset ja onko se toteuttanut asianmukaiset toimenpiteet pätevyyskirjapetosten torjumiseksi. Arviointi perustui Euroopan meriturvallisuusviraston asiantuntijoiden joulukuussa 2009 tekemän selvityksen tuloksiin. Selvityksen yhteydessä todettiin joitakin puutteita koulutus- ja pätevyyskirjajärjestelmissä. |
| --- | --- |

(2)

Kypros esitti 13 päivänä toukokuuta 2005 päivätyllä kirjeellä Ghanan tunnustamista koskevan pyynnön. Pyynnön vuoksi komissio arvioi Ghanan merenkulkualan koulutus- ja pätevyyskirjajärjestelmät tarkistaakseen, täyttääkö Ghana kaikki STCW-yleissopimuksen vaatimukset ja onko se toteuttanut asianmukaiset toimenpiteet pätevyyskirjapetosten torjumiseksi. Arviointi perustui Euroopan meriturvallisuusviraston asiantuntijoiden joulukuussa 2009 tekemän selvityksen tuloksiin. Selvityksen yhteydessä todettiin joitakin puutteita koulutus- ja pätevyyskirjajärjestelmissä.

| (3) | Komissio toimitti jäsenvaltioille kertomuksen arvioinnin tuloksista. |
| --- | --- |

(3)

Komissio toimitti jäsenvaltioille kertomuksen arvioinnin tuloksista.

| (4) | Komissio kehotti 20 päivänä joulukuuta 2010 päivätyllä kirjeellä Ghanaa esittämään todisteet siitä, että havaitut puutteet on korjattu. |
| --- | --- |

(4)

Komissio kehotti 20 päivänä joulukuuta 2010 päivätyllä kirjeellä Ghanaa esittämään todisteet siitä, että havaitut puutteet on korjattu.

| (5) | Ghana toimitti 21 päivänä helmikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä pyydetyt tiedot ja todisteet asianmukaisten ja riittävien toimenpiteiden toteuttamisesta vastaavuuden arvioinnin aikana havaittujen useimpien puutteiden korjaamiseksi. |
| --- | --- |

(5)

Ghana toimitti 21 päivänä helmikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä pyydetyt tiedot ja todisteet asianmukaisten ja riittävien toimenpiteiden toteuttamisesta vastaavuuden arvioinnin aikana havaittujen useimpien puutteiden korjaamiseksi.

| (6) | Jäljellä on kaksi epäkohtaa. Ensimmäinen koskee sitä, ettei Ghana varmista täysin riittävällä tavalla sitä, että laivaston aluksilla tai luotsiveneissä suoritettu meripalvelu on olennaista pätevyyskirjan myöntämistä varten vaaditun pätevyyden kannalta. Toinen koskee puutteita merenkulkualan oppilaitoksen palontorjuntakoulutuksessa ja -välineistössä. Sen vuoksi Ghanaa on kehotettu ryhtymään näiltä osin korjaaviin toimenpiteisiin. Nämä puutteet eivät kuitenkaan anna aihetta kyseenalaistaa Ghanan merenkulkijoiden koulutus- ja pätevyyskirjajärjestelmien yleistä vastaavuutta STCW-yleissopimuksen määräysten kanssa. |
| --- | --- |

(6)

Jäljellä on kaksi epäkohtaa. Ensimmäinen koskee sitä, ettei Ghana varmista täysin riittävällä tavalla sitä, että laivaston aluksilla tai luotsiveneissä suoritettu meripalvelu on olennaista pätevyyskirjan myöntämistä varten vaaditun pätevyyden kannalta. Toinen koskee puutteita merenkulkualan oppilaitoksen palontorjuntakoulutuksessa ja -välineistössä. Sen vuoksi Ghanaa on kehotettu ryhtymään näiltä osin korjaaviin toimenpiteisiin. Nämä puutteet eivät kuitenkaan anna aihetta kyseenalaistaa Ghanan merenkulkijoiden koulutus- ja pätevyyskirjajärjestelmien yleistä vastaavuutta STCW-yleissopimuksen määräysten kanssa.

| (7) | Vaatimusten noudattamista koskeneen arvioinnin ja Ghanan toimittamien tietojen tarkastelun tulokset osoittavat, että Ghana täyttää STCW-yleissopimuksen asiaa koskevat vaatimukset ja on toteuttanut asianmukaiset toimenpiteet pätevyyskirjapetosten torjumiseksi. |
| --- | --- |

(7)

Vaatimusten noudattamista koskeneen arvioinnin ja Ghanan toimittamien tietojen tarkastelun tulokset osoittavat, että Ghana täyttää STCW-yleissopimuksen asiaa koskevat vaatimukset ja on toteuttanut asianmukaiset toimenpiteet pätevyyskirjapetosten torjumiseksi.

| (8) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat meriturvallisuutta ja alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemistä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat meriturvallisuutta ja alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemistä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Direktiivin 2008/106/EY 19 artiklan soveltamiseksi Ghana tunnustetaan merenkulkijoiden koulutus- ja pätevyyskirjajärjestelmien osalta.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 9 päivänä helmikuuta 2012.

Komission puolesta

Siim KALLAS

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 323, 3.12.2008, s. 33.

1

(2)  Kansainvälisen merenkulkujärjestön hyväksymä.

2

---

| 11.2.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 38/46 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 38/46

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 9 päivänä helmikuuta 2012,

Uruguayn tunnustamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/106/EY nojalla merenkulkijoiden koulutus- ja pätevyyskirjajärjestelmien osalta

(tiedoksiannettu numerolla K(2012) 619)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2012/76/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon merenkulkijoiden vähimmäiskoulutuksesta 19 päivänä marraskuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/106/EY (1) ja erityisesti sen 19 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Espanjan 14 päivänä helmikuuta 2006 esittämän pyynnön,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivin 2008/106/EY mukaan jäsenvaltiot voivat päättää kelpuuttaa kolmansien maiden myöntämät merenkulkijoiden pätevyyskirjat edellyttäen, että komissio on tunnustanut kyseisen kolmannen maan. Kyseisten kolmansien maiden on täytettävä kaikki vaatimukset, jotka sisältyvät Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) kansainväliseen merenkulkijoiden koulutusta, pätevyyskirjoja ja vahdinpitoa koskevaan vuoden 1978 yleissopimukseen (STCW-yleissopimus) (2), sellaisena kuin se on tarkistettuna vuonna 1995. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivin 2008/106/EY mukaan jäsenvaltiot voivat päättää kelpuuttaa kolmansien maiden myöntämät merenkulkijoiden pätevyyskirjat edellyttäen, että komissio on tunnustanut kyseisen kolmannen maan. Kyseisten kolmansien maiden on täytettävä kaikki vaatimukset, jotka sisältyvät Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) kansainväliseen merenkulkijoiden koulutusta, pätevyyskirjoja ja vahdinpitoa koskevaan vuoden 1978 yleissopimukseen (STCW-yleissopimus) (2), sellaisena kuin se on tarkistettuna vuonna 1995.

| (2) | Espanja esitti 14 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä Uruguayn tunnustamista koskevan pyynnön. Pyynnön vuoksi komissio arvioi Uruguayn merenkulkualan koulutus- ja pätevyyskirjajärjestelmät tarkistaakseen, täyttääkö Uruguay kaikki STCW-yleissopimuksen vaatimukset ja onko se toteuttanut asianmukaiset toimenpiteet pätevyyskirjapetosten torjumiseksi. Arviointi perustui Euroopan meriturvallisuusviraston asiantuntijoiden kesäkuussa 2007 tekemän selvityksen tuloksiin. Selvityksen yhteydessä todettiin joitakin puutteita koulutus- ja pätevyyskirjajärjestelmissä. |
| --- | --- |

(2)

Espanja esitti 14 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä Uruguayn tunnustamista koskevan pyynnön. Pyynnön vuoksi komissio arvioi Uruguayn merenkulkualan koulutus- ja pätevyyskirjajärjestelmät tarkistaakseen, täyttääkö Uruguay kaikki STCW-yleissopimuksen vaatimukset ja onko se toteuttanut asianmukaiset toimenpiteet pätevyyskirjapetosten torjumiseksi. Arviointi perustui Euroopan meriturvallisuusviraston asiantuntijoiden kesäkuussa 2007 tekemän selvityksen tuloksiin. Selvityksen yhteydessä todettiin joitakin puutteita koulutus- ja pätevyyskirjajärjestelmissä.

| (3) | Komissio toimitti jäsenvaltioille kertomuksen arvioinnin tuloksista. |
| --- | --- |

(3)

Komissio toimitti jäsenvaltioille kertomuksen arvioinnin tuloksista.

| (4) | Komissio pyysi 16 päivänä helmikuuta 2009 ja 8 päivänä joulukuuta 2010 päivätyillä kirjeillä Uruguayta esittämään todisteet siitä, että todetut puutteet on korjattu. |
| --- | --- |

(4)

Komissio pyysi 16 päivänä helmikuuta 2009 ja 8 päivänä joulukuuta 2010 päivätyillä kirjeillä Uruguayta esittämään todisteet siitä, että todetut puutteet on korjattu.

| (5) | Uruguay toimitti 30 päivänä huhtikuuta 2009 ja 18 päivänä maaliskuuta 2011 päivätyillä kirjeillä pyydetyt tiedot ja todisteet asianmukaisten ja riittävien toimenpiteiden toteuttamisesta vastaavuuden arvioinnin aikana havaittujen useimpien puutteiden korjaamiseksi. |
| --- | --- |

(5)

Uruguay toimitti 30 päivänä huhtikuuta 2009 ja 18 päivänä maaliskuuta 2011 päivätyillä kirjeillä pyydetyt tiedot ja todisteet asianmukaisten ja riittävien toimenpiteiden toteuttamisesta vastaavuuden arvioinnin aikana havaittujen useimpien puutteiden korjaamiseksi.

| (6) | Jäljellä on kaksi epäkohtaa. Ensimmäinen koskee sitä, ettei laadunvarmistusjärjestelmä koske joitakin hallinnon toimia, kuten koulutusohjelmien hyväksymistä. Toinen epäkohta liittyy pätevyyskirjojen muotoon. Sen vuoksi Uruguayta on kehotettu ryhtymään näiltä osin korjaaviin toimenpiteisiin. Nämä puutteet eivät kuitenkaan anna aihetta kyseenalaistaa Uruguayn merenkulkijoiden koulutus- ja pätevyyskirjajärjestelmien yleistä vastaavuutta STCW-yleissopimuksen määräysten kanssa. |
| --- | --- |

(6)

Jäljellä on kaksi epäkohtaa. Ensimmäinen koskee sitä, ettei laadunvarmistusjärjestelmä koske joitakin hallinnon toimia, kuten koulutusohjelmien hyväksymistä. Toinen epäkohta liittyy pätevyyskirjojen muotoon. Sen vuoksi Uruguayta on kehotettu ryhtymään näiltä osin korjaaviin toimenpiteisiin. Nämä puutteet eivät kuitenkaan anna aihetta kyseenalaistaa Uruguayn merenkulkijoiden koulutus- ja pätevyyskirjajärjestelmien yleistä vastaavuutta STCW-yleissopimuksen määräysten kanssa.

| (7) | Vaatimusten noudattamista koskeneen arvioinnin ja Uruguayn toimittamien tietojen tarkastelun tulokset osoittavat, että Uruguay täyttää STCW-yleissopimuksen vaatimukset ja on toteuttanut asianmukaiset toimenpiteet pätevyyskirjapetosten torjumiseksi. |
| --- | --- |

(7)

Vaatimusten noudattamista koskeneen arvioinnin ja Uruguayn toimittamien tietojen tarkastelun tulokset osoittavat, että Uruguay täyttää STCW-yleissopimuksen vaatimukset ja on toteuttanut asianmukaiset toimenpiteet pätevyyskirjapetosten torjumiseksi.

| (8) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat meriturvallisuutta ja alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemistä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat meriturvallisuutta ja alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemistä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Direktiivin 2008/106/EY 19 artiklan soveltamiseksi Uruguay tunnustetaan merenkulkijoiden koulutus- ja pätevyyskirjajärjestelmien osalta.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 9 päivänä helmikuuta 2012.

Komission puolesta

Siim KALLAS

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 323, 3.12.2008, s. 33.

1

(2)  Kansainvälisen merenkulkujärjestön hyväksymä.

2

---

| 11.2.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 38/47 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 38/47

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 9 päivänä helmikuuta 2012,

tuotetyypissä 18 käytetyn flufenoksuronin jättämisestä pois biosidituotteiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY liitteistä I, IA tai IB

(tiedoksiannettu numerolla K(2012) 621)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2012/77/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon biosidituotteiden markkinoille saattamisesta 16 päivänä helmikuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY (1) ja erityisesti sen 16 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Biosidituotteiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kymmenvuotisen työohjelman toisesta vaiheesta 4 päivänä joulukuuta 2007 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1451/2007 (2) vahvistetaan luettelo tehoaineista, jotka on arvioitava sen selvittämiseksi, olisiko ne mahdollisesti lisättävä direktiivin 98/8/EY liitteeseen I, IA tai IB. Luettelossa on mukana flufenoksuroni. |
| --- | --- |

(1)

Biosidituotteiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kymmenvuotisen työohjelman toisesta vaiheesta 4 päivänä joulukuuta 2007 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1451/2007 (2) vahvistetaan luettelo tehoaineista, jotka on arvioitava sen selvittämiseksi, olisiko ne mahdollisesti lisättävä direktiivin 98/8/EY liitteeseen I, IA tai IB. Luettelossa on mukana flufenoksuroni.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1451/2007 perusteella on direktiivin 98/8/EY 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti arvioitu flufenoksuronin (CAS-nro 101463-69-8; EY-nro 417-680-3) käyttöä tuotetyypissä 18 (hyönteis- ja punkkimyrkyt sekä muiden niveljalkaisten torjuntaan käytettävät tuotteet), sellaisena kuin se on määriteltynä direktiivin 98/8/EY liitteessä V. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1451/2007 perusteella on direktiivin 98/8/EY 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti arvioitu flufenoksuronin (CAS-nro 101463-69-8; EY-nro 417-680-3) käyttöä tuotetyypissä 18 (hyönteis- ja punkkimyrkyt sekä muiden niveljalkaisten torjuntaan käytettävät tuotteet), sellaisena kuin se on määriteltynä direktiivin 98/8/EY liitteessä V.

| (3) | Ranska, joka oli nimetty esitteleväksi jäsenvaltioksi, toimitti komissiolle 17 päivänä maaliskuuta 2009 toimivaltaisen viranomaisen kertomuksen sekä asiaa koskevan suosituksen asetuksen (EY) N:o 1451/2007 14 artiklan 4 ja 6 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Ranska, joka oli nimetty esitteleväksi jäsenvaltioksi, toimitti komissiolle 17 päivänä maaliskuuta 2009 toimivaltaisen viranomaisen kertomuksen sekä asiaa koskevan suosituksen asetuksen (EY) N:o 1451/2007 14 artiklan 4 ja 6 kohdan mukaisesti.

| (4) | Jäsenvaltiot ja komissio tarkastelivat toimivaltaisen viranomaisen kertomusta. Biosidivalmisteita käsittelevä pysyvä komitea sisällytti 22 päivänä syyskuuta 2011 tarkastelun tulokset arviointikertomukseen asetuksen (EY) N:o 1451/2007 15 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Jäsenvaltiot ja komissio tarkastelivat toimivaltaisen viranomaisen kertomusta. Biosidivalmisteita käsittelevä pysyvä komitea sisällytti 22 päivänä syyskuuta 2011 tarkastelun tulokset arviointikertomukseen asetuksen (EY) N:o 1451/2007 15 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| (5) | Kyseeseen tuleville ympäristön osa-alueille aiheutuneet riskit arvioitiin realistisesti, ja osoitettiin, että vesistöille aiheutuu vaikutuksia, joita ei voi hyväksyä. Lisäksi flufenoksuroni hajoaa hitaasti, kertyy eliöstöön ja on toksinen (PBT). Se on myös aine, joka hajoaa erittäin hitaasti ja kertyy erittäin voimakkaasti eliöstöön (vPvB). Nämä ominaisuudet on määritetty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (3) liitteessä XIII esitettyjen kriteerien mukaisesti. Flufenoksuronia käytettynä tuotetyypissä 18 ei sen vuoksi pitäisi lisätä direktiivin 98/8/EY liitteeseen I, IA tai IB. |
| --- | --- |

(5)

Kyseeseen tuleville ympäristön osa-alueille aiheutuneet riskit arvioitiin realistisesti, ja osoitettiin, että vesistöille aiheutuu vaikutuksia, joita ei voi hyväksyä. Lisäksi flufenoksuroni hajoaa hitaasti, kertyy eliöstöön ja on toksinen (PBT). Se on myös aine, joka hajoaa erittäin hitaasti ja kertyy erittäin voimakkaasti eliöstöön (vPvB). Nämä ominaisuudet on määritetty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (3) liitteessä XIII esitettyjen kriteerien mukaisesti. Flufenoksuronia käytettynä tuotetyypissä 18 ei sen vuoksi pitäisi lisätä direktiivin 98/8/EY liitteeseen I, IA tai IB.

| (6) | Päivä, josta lukien flufenoksuronia tuotetyypissä 18 sisältäviä biosidituotteita ei enää saa saattaa markkinoille, olisi vahvistettava siten, että se on kohtuullinen ottaen huomioon riskinarvioinnin tulos samoin kuin tämän päätöksen voimaantulopäivä. |
| --- | --- |

(6)

Päivä, josta lukien flufenoksuronia tuotetyypissä 18 sisältäviä biosidituotteita ei enää saa saattaa markkinoille, olisi vahvistettava siten, että se on kohtuullinen ottaen huomioon riskinarvioinnin tulos samoin kuin tämän päätöksen voimaantulopäivä.

| (7) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat biosidituotteita käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaisia, |
| --- | --- |

(7)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat biosidituotteita käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaisia,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Tuotetyypissä 18 käytettyä flufenoksurenia (CAS-nro 101463-69-8; EY-nro 417-680-3) ei lisätä direktiivin 98/8/EY liitteeseen I, IA tai IB.

2 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1451/2007 4 artiklan 2 kohdan tarkoituksia varten ei markkinoille saa saattaa tuotetyypissä 18 käytettyä flufenoksuronia sisältäviä biosidituotteita 1 päivästä elokuuta 2012 lähtien.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 9 päivänä helmikuuta 2012.

Komission puolesta

Janez POTOČNIK

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 123, 24.4.1998, s. 1.

1

(2)  EUVL L 325, 11.12.2007, s. 3.

2

(3)  EUVL L 396, 30.12.2006, s. 1.

3

---

| 11.2.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 38/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 38/48

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 9 päivänä helmikuuta 2012,

tiettyjen aineiden jättämisestä pois biosidituotteiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY liitteistä I, I A tai I B

(tiedoksiannettu numerolla K(2012) 645)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2012/78/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon biosidituotteiden markkinoille saattamisesta 16 päivänä helmikuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY (1) ja erityisesti sen 16 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Biosidituotteiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kymmenvuotisen työohjelman toisesta vaiheesta 4 päivänä joulukuuta 2007 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1451/2007 (2) vahvistetaan luettelo tehoaineista, jotka on arvioitava sen selvittämiseksi, olisiko ne mahdollisesti lisättävä direktiivin 98/8/EY liitteeseen I, I A tai I B. |
| --- | --- |

(1)

Biosidituotteiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kymmenvuotisen työohjelman toisesta vaiheesta 4 päivänä joulukuuta 2007 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1451/2007 (2) vahvistetaan luettelo tehoaineista, jotka on arvioitava sen selvittämiseksi, olisiko ne mahdollisesti lisättävä direktiivin 98/8/EY liitteeseen I, I A tai I B.

| (2) | Tässä luettelossa on useita aineiden ja tuotetyyppien yhdistelmiä, joiden tarkasteluun ilmoitetut osallistujat ovat kaikki vetäytyneet pois uudelleentarkasteluohjelmasta tai joista niiden arviointiin määrätty esittelijäjäsenvaltio ei ollut vastaanottanut täydellistä asiakirja-aineistoa asetuksen (EY) N:o 1451/2007 9 artiklassa ja 12 artiklan 3 kohdassa vahvistettuun määräaikaan mennessä. |
| --- | --- |

(2)

Tässä luettelossa on useita aineiden ja tuotetyyppien yhdistelmiä, joiden tarkasteluun ilmoitetut osallistujat ovat kaikki vetäytyneet pois uudelleentarkasteluohjelmasta tai joista niiden arviointiin määrätty esittelijäjäsenvaltio ei ollut vastaanottanut täydellistä asiakirja-aineistoa asetuksen (EY) N:o 1451/2007 9 artiklassa ja 12 artiklan 3 kohdassa vahvistettuun määräaikaan mennessä.

| (3) | Komissio tiedotti asiasta jäsenvaltioille asetuksen (EY) N:o 1451/2007 11 artiklan 2 kohdan, 12 artiklan 1 kohdan sekä 13 artiklan 5 kohdan nojalla. Lisäksi tämä tieto julkistettiin sähköisessä muodossa. |
| --- | --- |

(3)

Komissio tiedotti asiasta jäsenvaltioille asetuksen (EY) N:o 1451/2007 11 artiklan 2 kohdan, 12 artiklan 1 kohdan sekä 13 artiklan 5 kohdan nojalla. Lisäksi tämä tieto julkistettiin sähköisessä muodossa.

| (4) | Kolmen kuukauden kuluessa kyseisen tiedon julkistamisesta muutamat yritykset ilmoittivat haluavansa osallistua joidenkin kyseisten aineiden ja tuotetyyppien tarkasteluun. Kyseiset yritykset eivät kuitenkaan toimittaneet täydellistä asiakirja-aineistoa. |
| --- | --- |

(4)

Kolmen kuukauden kuluessa kyseisen tiedon julkistamisesta muutamat yritykset ilmoittivat haluavansa osallistua joidenkin kyseisten aineiden ja tuotetyyppien tarkasteluun. Kyseiset yritykset eivät kuitenkaan toimittaneet täydellistä asiakirja-aineistoa.

| (5) | Asetuksen (EY) N:o 1451/2007 12 artiklan 4 ja 5 kohdan nojalla kyseisiä aineita ja tuotetyyppejä ei sen vuoksi pitäisi lisätä direktiivin 98/8/EY liitteisiin I, I A tai I B. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksen (EY) N:o 1451/2007 12 artiklan 4 ja 5 kohdan nojalla kyseisiä aineita ja tuotetyyppejä ei sen vuoksi pitäisi lisätä direktiivin 98/8/EY liitteisiin I, I A tai I B.

| (6) | Oikeusvarmuuden vuoksi olisi vahvistettava päivämäärä, jonka jälkeen biosidituotteita, jotka sisältävät tämän päätöksen liitteessä mainituissa tuotetyypeissä käytettäviä tehoaineita, ei pitäisi enää saattaa markkinoille. |
| --- | --- |

(6)

Oikeusvarmuuden vuoksi olisi vahvistettava päivämäärä, jonka jälkeen biosidituotteita, jotka sisältävät tämän päätöksen liitteessä mainituissa tuotetyypeissä käytettäviä tehoaineita, ei pitäisi enää saattaa markkinoille.

| (7) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat biosidituotteita käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaisia, |
| --- | --- |

(7)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat biosidituotteita käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaisia,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Tämän päätöksen liitteessä mainittuja aineita ei sisällytetä direktiivin 98/8/EY liitteisiin I, I A tai I B kyseessä olevien tuotetyyppien osalta.

2 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1451/2007 4 artiklan 2 kohdan tarkoituksia varten tämän päätöksen liitteessä mainittuja tehoaineita sisältäviä biosidituotteita mainituissa tuotetyypeissä käytettyinä ei saa saattaa markkinoille 1 päivästä helmikuuta 2013 lähtien.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 9 päivänä helmikuuta 2012.

Komission puolesta

Janez POTOČNIK

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 123, 24.4.1998, s. 1.

1

(2)  EUVL L 325, 11.12.2007, s. 3.

2

---

LIITE

Aineet ja tuotetyypit, joita ei lisätä direktiivin 98/8/EY liitteeseen I, I A tai I B

| Nimi | EY-numero | CAS-numero | Tuotetyyppi | Esittelevä jäsenvaltio |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sykloheksyylihydroksidiatseeni-1-oksidi, kaliumsuola | | 66603-10-9 | 6 | AT |
| Sykloheksyylihydroksidiatseeni-1-oksidi, kaliumsuola | | 66603-10-9 | 7 | AT |
| Sykloheksyylihydroksidiatseeni-1-oksidi, kaliumsuola | | 66603-10-9 | 9 | AT |
| Sykloheksyylihydroksidiatseeni-1-oksidi, kaliumsuola | | 66603-10-9 | 10 | AT |
| Sykloheksyylihydroksidiatseeni-1-oksidi, kaliumsuola | | 66603-10-9 | 12 | AT |
| Sykloheksyylihydroksidiatseeni-1-oksidi, kaliumsuola | | 66603-10-9 | 13 | AT |
| Difenoksiarsin-10-yylioksidi | 200-377-3 | 58-36-6 | 9 | FR |
| Glyoksaali | 203-474-9 | 107-22-2 | 12 | FR |
| 1,3-Dikloori-5,5-dimetyylihydantoiini | 204-258-7 | 118-52-5 | 12 | NL |
| Tosyyliklooriamidinatrium | 204-854-7 | 127-65-1 | 11 | ES |
| Dinatriumtetraboraatti, vedetön | 215-540-4 | 1330-43-4 | 11 | NL |
| Kupari | 231-159-6 | 7440-50-8 | 2 | FR |
| Kupari | 231-159-6 | 7440-50-8 | 4 | FR |
| Kupari | 231-159-6 | 7440-50-8 | 5 | FR |
| Kupari | 231-159-6 | 7440-50-8 | 11 | FR |
| Kuparisulfaatti | 231-847-6 | 7758-98-7 | 1 | FR |
| Kuparisulfaatti | 231-847-6 | 7758-98-7 | 4 | FR |
| Kalsiumhypokloriitti | 231-908-7 | 7778-54-3 | 1 | IT |
| Boorihappo | 233-139-2 | 10043-35-3 | 22 | NL |
| Trimagnesiumdifosfidi | 235-023-7 | 12057-74-8 | 20 | DE |
| Kloraloosi | 240-016-7 | 15879-93-3 | 15 | PT |
| Kloraloosi | 240-016-7 | 15879-93-3 | 23 | PT |
| Alumiinifosfidi | 244-088-0 | 20859-73-8 | 20 | DE |
| 1,3-Dikloori-5-etyyli-5-metyyli-imidatsolidiini-2,4-dioni | 401-570-7 | 89415-87-2 | 12 | NL |
| Metyylineodekanamidi | 414-460-9 | 105726-67-8 | 19 | ES |
| Tetraklooridekaoksidikompleksi | 420-970-2 | 92047-76-2 | 5 | DE |
| 3-Bentso(b)tien-2-yyli-5,6-dihydro-1,4,2-oksatiatsiini-4-oksidi | 431-030-6 | 163269-30-5 | 9 | PT |
| Oligo(2-(2-etoksi)etoksietyyliguanidiniumkloridi) | Polymeeri | 374572-91-5 | 2 | FR |
| Poly(heksametyleenidiamiiniguanidiniumkloridi) | Polymeeri | 57028-96-3 | 2 | FR |
| Oligo(2-(2-etoksi)etoksietyyliguanidiniumkloridi) | Polymeeri | 374572-91-5 | 3 | FR |
| Poly(heksametyleenidiamiiniguanidiniumkloridi) | Polymeeri | 57028-96-3 | 3 | FR |
| Oligo(2-(2-etoksi)etoksietyyliguanidiniumkloridi) | Polymeeri | 374572-91-5 | 4 | FR |
| Poly(heksametyleenidiamiiniguanidiniumkloridi) | Polymeeri | 57028-96-3 | 4 | FR |
| Oligo(2-(2-etoksi)etoksietyyliguanidiniumkloridi) | Polymeeri | 374572-91-5 | 7 | FR |
| Poly(heksametyleenidiamiiniguanidiniumkloridi) | Polymeeri | 57028-96-3 | 7 | FR |
| Oligo(2-(2-etoksi)etoksietyyliguanidiniumkloridi) | Polymeeri | 374572-91-5 | 9 | FR |
| Poly(heksametyleenidiamiiniguanidiniumkloridi) | Polymeeri | 57028-96-3 | 9 | FR |
| Oligo(2-(2-etoksi)etoksietyyliguanidiniumkloridi) | Polymeeri | 374572-91-5 | 10 | FR |
| Poly(heksametyleenidiamiiniguanidiniumkloridi) | Polymeeri | 57028-96-3 | 10 | FR |
| Oligo(2-(2-etoksi)etoksietyyliguanidiniumkloridi) | Polymeeri | 374572-91-5 | 11 | FR |
| Poly(heksametyleenidiamiiniguanidiniumkloridi) | Polymeeri | 57028-96-3 | 11 | FR |
| Oligo(2-(2-etoksi)etoksietyyliguanidiniumkloridi) | Polymeeri | 374572-91-5 | 12 | FR |
| Poly(heksametyleenidiamiiniguanidiniumkloridi) | Polymeeri | 57028-96-3 | 12 | FR |
| Oligo(2-(2-etoksi)etoksietyyliguanidiniumkloridi) | Polymeeri | 374572-91-5 | 20 | FR |
| Poly(heksametyleenidiamiiniguanidiniumkloridi) | Polymeeri | 57028-96-3 | 20 | FR |

Nimi

EY-numero

CAS-numero

Tuotetyyppi

Esittelevä jäsenvaltio

Sykloheksyylihydroksidiatseeni-1-oksidi, kaliumsuola

66603-10-9

6

AT

Sykloheksyylihydroksidiatseeni-1-oksidi, kaliumsuola

66603-10-9

7

AT

Sykloheksyylihydroksidiatseeni-1-oksidi, kaliumsuola

66603-10-9

9

AT

Sykloheksyylihydroksidiatseeni-1-oksidi, kaliumsuola

66603-10-9

10

AT

Sykloheksyylihydroksidiatseeni-1-oksidi, kaliumsuola

66603-10-9

12

AT

Sykloheksyylihydroksidiatseeni-1-oksidi, kaliumsuola

66603-10-9

13

AT

Difenoksiarsin-10-yylioksidi

200-377-3

58-36-6

9

FR

Glyoksaali

203-474-9

107-22-2

12

FR

1,3-Dikloori-5,5-dimetyylihydantoiini

204-258-7

118-52-5

12

NL

Tosyyliklooriamidinatrium

204-854-7

127-65-1

11

ES

Dinatriumtetraboraatti, vedetön

215-540-4

1330-43-4

11

NL

Kupari

231-159-6

7440-50-8

2

FR

Kupari

231-159-6

7440-50-8

4

FR

Kupari

231-159-6

7440-50-8

5

FR

Kupari

231-159-6

7440-50-8

11

FR

Kuparisulfaatti

231-847-6

7758-98-7

1

FR

Kuparisulfaatti

231-847-6

7758-98-7

4

FR

Kalsiumhypokloriitti

231-908-7

7778-54-3

1

IT

Boorihappo

233-139-2

10043-35-3

22

NL

Trimagnesiumdifosfidi

235-023-7

12057-74-8

20

DE

Kloraloosi

240-016-7

15879-93-3

15

PT

Kloraloosi

240-016-7

15879-93-3

23

PT

Alumiinifosfidi

244-088-0

20859-73-8

20

DE

1,3-Dikloori-5-etyyli-5-metyyli-imidatsolidiini-2,4-dioni

401-570-7

89415-87-2

12

NL

Metyylineodekanamidi

414-460-9

105726-67-8

19

ES

Tetraklooridekaoksidikompleksi

420-970-2

92047-76-2

5

DE

3-Bentso(b)tien-2-yyli-5,6-dihydro-1,4,2-oksatiatsiini-4-oksidi

431-030-6

163269-30-5

9

PT

Oligo(2-(2-etoksi)etoksietyyliguanidiniumkloridi)

Polymeeri

374572-91-5

2

FR

Poly(heksametyleenidiamiiniguanidiniumkloridi)

Polymeeri

57028-96-3

2

FR

Oligo(2-(2-etoksi)etoksietyyliguanidiniumkloridi)

Polymeeri

374572-91-5

3

FR

Poly(heksametyleenidiamiiniguanidiniumkloridi)

Polymeeri

57028-96-3

3

FR

Oligo(2-(2-etoksi)etoksietyyliguanidiniumkloridi)

Polymeeri

374572-91-5

4

FR

Poly(heksametyleenidiamiiniguanidiniumkloridi)

Polymeeri

57028-96-3

4

FR

Oligo(2-(2-etoksi)etoksietyyliguanidiniumkloridi)

Polymeeri

374572-91-5

7

FR

Poly(heksametyleenidiamiiniguanidiniumkloridi)

Polymeeri

57028-96-3

7

FR

Oligo(2-(2-etoksi)etoksietyyliguanidiniumkloridi)

Polymeeri

374572-91-5

9

FR

Poly(heksametyleenidiamiiniguanidiniumkloridi)

Polymeeri

57028-96-3

9

FR

Oligo(2-(2-etoksi)etoksietyyliguanidiniumkloridi)

Polymeeri

374572-91-5

10

FR

Poly(heksametyleenidiamiiniguanidiniumkloridi)

Polymeeri

57028-96-3

10

FR

Oligo(2-(2-etoksi)etoksietyyliguanidiniumkloridi)

Polymeeri

374572-91-5

11

FR

Poly(heksametyleenidiamiiniguanidiniumkloridi)

Polymeeri

57028-96-3

11

FR

Oligo(2-(2-etoksi)etoksietyyliguanidiniumkloridi)

Polymeeri

374572-91-5

12

FR

Poly(heksametyleenidiamiiniguanidiniumkloridi)

Polymeeri

57028-96-3

12

FR

Oligo(2-(2-etoksi)etoksietyyliguanidiniumkloridi)

Polymeeri

374572-91-5

20

FR

Poly(heksametyleenidiamiiniguanidiniumkloridi)

Polymeeri

57028-96-3

20

FR

---

Oikaisuja

| 11.2.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 38/51 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 38/51

---

Oikaistaan neuvoston asetus (EU) N:o 44/2012, annettu 17 päivänä tammikuuta 2012, EU:n vesillä ja tietyillä EU:n ulkopuolisilla vesillä EU:n alusten käytettävissä olevien, kansainvälisten neuvottelujen alaan tai sopimusten soveltamisalaan kuuluvien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2012

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 25, 27. tammikuuta 2012
  )

Sivulla 105, liitteessä I B olevan taulukon, turskaa koskeva TAC alueella I ja IIb (COD/1/2B.), alaviitteessä 3

korvataan:

| ”(3) | Koljan sivusaaliit voivat olla enintään 19 prosenttia puretusta saaliista vetokertaa kohden. Sivusaaliina saadun koljan määrät lasketaan turskan kiintiön lisäksi.” |
| --- | --- |

”(3)

Koljan sivusaaliit voivat olla enintään 19 prosenttia puretusta saaliista vetokertaa kohden. Sivusaaliina saadun koljan määrät lasketaan turskan kiintiön lisäksi.”

seuraavasti:

| ”(3) | Koljan sivusaaliit voivat olla enintään 19 prosenttia vetokertaa kohden. Sivusaaliina saadun koljan määrät lasketaan turskan kiintiön lisäksi.”. |
| --- | --- |

”(3)

Koljan sivusaaliit voivat olla enintään 19 prosenttia vetokertaa kohden. Sivusaaliina saadun koljan määrät lasketaan turskan kiintiön lisäksi.”.

---