# Eiropas Savienības L 38/2012

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2012.038.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 38 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 55. sējums2012. gada 11. februāris |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2012.038.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 38

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

55. sējums2012. gada 11. februāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 113/2012 (2012. gada 10. februāris), ar kuru īsteno Regulu (EK) Nr. 560/2005, ar ko nosaka dažus īpašus ierobežojošus pasākumus, kuri vērsti pret konkrētām personām un vienībām saistībā ar situāciju Kotdivuārā | 1 |
| | * | Padomes Regula (ES) Nr. 114/2012 (2012. gada 10. februāris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 765/2006 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Baltkrieviju | 3 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 115/2012 (2012. gada 9. februāris), ar ko konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu importam piemēro pagaidu kompensācijas maksājumu | 6 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 116/2012 (2012. gada 9. februāris), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 872/2004 par turpmākiem ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Libēriju | 29 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 117/2012 (2012. gada 10. februāris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1295/2008 par apiņu importu no trešām valstīm | 33 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 118/2012 (2012. gada 10. februāris), ar ko groza Regulas (EK) Nr. 2380/2001, (EK) Nr. 1289/2004, (EK) Nr. 1455/2004, (EK) Nr. 1800/2004, (EK) Nr. 600/2005, (ES) Nr. 874/2010, Īstenošanas regulas (ES) Nr. 388/2011, (ES) Nr. 532/2011 un (ES) Nr. 900/2011 attiecībā uz konkrētu dzīvnieku barības piedevu atļaujas turētāja nosaukumu un labo Īstenošanas regulu (ES) Nr. 532/2011 (
  1
  ) | 36 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 119/2012 (2012. gada 10. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 40 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 120/2012 (2012. gada 10. februāris), ar ko nosaka piešķīruma koeficientu, kurš jāpiemēro olīveļļas ievešanas atļauju pieteikumiem, kas iesniegti laikā no 2012. gada 6. līdz 7. februārim saskaņā ar Tunisijas tarifu kvotu, un ar ko aptur ievešanas atļauju izdošanu 2012. gada februārim | 42 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums 2012/74/KĀDP (2012. gada 10. februāris), ar kuru īsteno Lēmumu 2010/656/KĀDP, ar ko atjauno ierobežojošus pasākumus pret Kotdivuāru | 43 |
| | | 2012/75/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 9. feruāris) par Ganas atzīšanu attiecībā uz jūrnieku apmācības un sertificēšanas sistēmām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/106/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 616)

   (
  1
  ) | 45 |
| | | 2012/76/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 9. februāris) par Urugvajas atzīšanu attiecībā uz jūrnieku apmācības un sertificēšanas sistēmām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/106/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 619)

   (
  1
  ) | 46 |
| | | 2012/77/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2012. gada 9. februāris) par 18. veida produktos izmantojamā flufenoksurona neiekļaušanu I, IA vai IB pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 621)

   (
  1
  ) | 47 |
| | | 2012/78/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2012. gada 9. februāris) par dažu vielu neiekļaušanu I, IA vai IB pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 645)

   (
  1
  ) | 48 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 113/2012 (2012. gada 10. februāris), ar kuru īsteno Regulu (EK) Nr. 560/2005, ar ko nosaka dažus īpašus ierobežojošus pasākumus, kuri vērsti pret konkrētām personām un vienībām saistībā ar situāciju Kotdivuārā

1

*

Padomes Regula (ES) Nr. 114/2012 (2012. gada 10. februāris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 765/2006 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Baltkrieviju

3

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 115/2012 (2012. gada 9. februāris), ar ko konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu importam piemēro pagaidu kompensācijas maksājumu

6

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 116/2012 (2012. gada 9. februāris), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 872/2004 par turpmākiem ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Libēriju

29

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 117/2012 (2012. gada 10. februāris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1295/2008 par apiņu importu no trešām valstīm

33

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 118/2012 (2012. gada 10. februāris), ar ko groza Regulas (EK) Nr. 2380/2001, (EK) Nr. 1289/2004, (EK) Nr. 1455/2004, (EK) Nr. 1800/2004, (EK) Nr. 600/2005, (ES) Nr. 874/2010, Īstenošanas regulas (ES) Nr. 388/2011, (ES) Nr. 532/2011 un (ES) Nr. 900/2011 attiecībā uz konkrētu dzīvnieku barības piedevu atļaujas turētāja nosaukumu un labo Īstenošanas regulu (ES) Nr. 532/2011 (
  1
  )

1

36

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 119/2012 (2012. gada 10. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

40

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 120/2012 (2012. gada 10. februāris), ar ko nosaka piešķīruma koeficientu, kurš jāpiemēro olīveļļas ievešanas atļauju pieteikumiem, kas iesniegti laikā no 2012. gada 6. līdz 7. februārim saskaņā ar Tunisijas tarifu kvotu, un ar ko aptur ievešanas atļauju izdošanu 2012. gada februārim

42

LĒMUMI

*

Padomes Īstenošanas lēmums 2012/74/KĀDP (2012. gada 10. februāris), ar kuru īsteno Lēmumu 2010/656/KĀDP, ar ko atjauno ierobežojošus pasākumus pret Kotdivuāru

43

2012/75/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 9. feruāris) par Ganas atzīšanu attiecībā uz jūrnieku apmācības un sertificēšanas sistēmām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/106/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 616)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 616)

1

45

2012/76/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 9. februāris) par Urugvajas atzīšanu attiecībā uz jūrnieku apmācības un sertificēšanas sistēmām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/106/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 619)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 619)

1

46

2012/77/ES

*

Komisijas Lēmums (2012. gada 9. februāris) par 18. veida produktos izmantojamā flufenoksurona neiekļaušanu I, IA vai IB pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 621)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 621)

1

47

2012/78/ES

*

Komisijas Lēmums (2012. gada 9. februāris) par dažu vielu neiekļaušanu I, IA vai IB pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 645)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 645)

1

48

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Padomes Regulā (ES) Nr. 44/2012 (2012. gada 17. janvāris), ar ko 2012. gadam nosaka ES ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets (OV L 25, 27.1.2012.) | 51 |

Labojumi

*

Labojums Padomes Regulā (ES) Nr. 44/2012 (2012. gada 17. janvāris), ar ko 2012. gadam nosaka ES ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets (OV L 25, 27.1.2012.)

(OV L 25, 27.1.2012.)

51

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 11.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 38/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 38/1

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 113/2012

(2012. gada 10. februāris),

ar kuru īsteno Regulu (EK) Nr. 560/2005, ar ko nosaka dažus īpašus ierobežojošus pasākumus, kuri vērsti pret konkrētām personām un vienībām saistībā ar situāciju Kotdivuārā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 560/2005 (2005. gada 12. aprīlis), ar ko nosaka dažus īpašus ierobežojošus pasākumus, kuri vērsti pret konkrētām personām un vienībām saistībā ar situāciju Kotdivuārā (1), un jo īpaši tās 11.a panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padome 2005. gada 12. aprīlī pieņēma Regulu (EK) Nr. 560/2005. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2005. gada 12. aprīlī pieņēma Regulu (EK) Nr. 560/2005.

| (2) | Ņemot vērā situācijas attīstību Kotdivuārā, būtu jāgroza to fizisko un juridisko personu, vienību vai struktūru saraksts, uz kurām attiecina Regulas (EK) Nr. 560/2005 IA pielikumā izklāstītos ierobežojošos pasākumus, |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā situācijas attīstību Kotdivuārā, būtu jāgroza to fizisko un juridisko personu, vienību vai struktūru saraksts, uz kurām attiecina Regulas (EK) Nr. 560/2005 IA pielikumā izklāstītos ierobežojošos pasākumus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā uzskaitītās fiziskās personas svītro no saraksta, kas iekļauts Regulas (EK) Nr. 560/2005 IA pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 10. februārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

C. ANTORINI

---

(1)  OV L 95, 14.4.2005., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Lēmuma 1. pantā minētās fiziskās personas

| 1. | Frank Anderson Kouassi kungs |
| --- | --- |
| 2. | Yanon Yapo kungs |
| 3. | Benjamin Yapo Atsé kungs |
| 4. | Blaise N’Goua Abi kungs |
| 5. | Anne Jacqueline Lohoués Oble kundze |
| 6. | Angèle Gnonsoa kundze |
| 7. | Danièle Boni Claverie kundze |
| 8. | Ettien Amoikon kungs |
| 9. | Kata Kéké kungs |
| 10. | Touré Amara kungs |
| 11. | Anne Gnahouret Tatret kundze |
| 12. | Thomas N’Guessan Yao kungs |
| 13. | Odette Lago Daléba Loan kundze |
| 14. | Georges Armand Alexis Ouégnin kungs |
| 15. | Raphael Dogo Djéréké kungs |
| 16. | Marie Odette Lorougnon Souhonon kundze |
| 17. | Felix Nanihio kungs |
| 18. | Lahoua Souanga Etienne kungs |
| 19. | Jean Baptiste Akrou kungs |
| 20. | Lambert Kessé Feh kungs |
| 21. | Togba Norbert |
| 22. | Kone Doféré |
| 23. | Hanny Tchélé Brigitte |
| 24. | Jacques Zady |
| 25. | Ali Keita |
| 26. | Blon Siki Blaise |
| 27. | Moustapha Aziz |
| 28. | Gnamien Yao |
| 29. | Ghislain N’Gbechi |
| 30. | Deby Dally Balawourou |

1.

Frank Anderson Kouassi kungs

2.

Yanon Yapo kungs

3.

Benjamin Yapo Atsé kungs

4.

Blaise N’Goua Abi kungs

5.

Anne Jacqueline Lohoués Oble kundze

6.

Angèle Gnonsoa kundze

7.

Danièle Boni Claverie kundze

8.

Ettien Amoikon kungs

9.

Kata Kéké kungs

10.

Touré Amara kungs

11.

Anne Gnahouret Tatret kundze

12.

Thomas N’Guessan Yao kungs

13.

Odette Lago Daléba Loan kundze

14.

Georges Armand Alexis Ouégnin kungs

15.

Raphael Dogo Djéréké kungs

16.

Marie Odette Lorougnon Souhonon kundze

17.

Felix Nanihio kungs

18.

Lahoua Souanga Etienne kungs

19.

Jean Baptiste Akrou kungs

20.

Lambert Kessé Feh kungs

21.

Togba Norbert

22.

Kone Doféré

23.

Hanny Tchélé Brigitte

24.

Jacques Zady

25.

Ali Keita

26.

Blon Siki Blaise

27.

Moustapha Aziz

28.

Gnamien Yao

29.

Ghislain N’Gbechi

30.

Deby Dally Balawourou

---

| 11.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 38/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 38/3

---

PADOMES REGULA (ES) Nr. 114/2012

(2012. gada 10. februāris),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 765/2006 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Baltkrieviju

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 215. pantu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2012/36/KĀDP (2012. gada 23. janvāris) (1), ar ko groza Lēmumu 2010/639/KĀDP (2) par ierobežojošiem pasākumiem pret Baltkrieviju,

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgo priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (EK) Nr. 765/2006 (3) ir paredzēta prezidenta Lukašenko un dažu Baltkrievijas amatpersonu līdzekļu iesaldēšana. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (EK) Nr. 765/2006 (3) ir paredzēta prezidenta Lukašenko un dažu Baltkrievijas amatpersonu līdzekļu iesaldēšana.

| (2) | Padome ar Lēmumu 2012/36/KĀDP noteica, ka līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana būtu paplašināti jāpiemēro arī personām, kas ir atbildīgas par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem vai pilsoniskās sabiedrības un demokrātiskās opozīcijas apspiešanu, tostarp jo īpaši personām vadošos amatos, un personām un vienībām, kas gūst labumu no Lukašenko režīma vai atbalsta to, tostarp jo īpaši personām un vienībām, kas finansiāli vai materiāli atbalsta režīmu. |
| --- | --- |

(2)

Padome ar Lēmumu 2012/36/KĀDP noteica, ka līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana būtu paplašināti jāpiemēro arī personām, kas ir atbildīgas par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem vai pilsoniskās sabiedrības un demokrātiskās opozīcijas apspiešanu, tostarp jo īpaši personām vadošos amatos, un personām un vienībām, kas gūst labumu no Lukašenko režīma vai atbalsta to, tostarp jo īpaši personām un vienībām, kas finansiāli vai materiāli atbalsta režīmu.

| (3) | Šis pasākums ir Līguma par Eiropas Savienības darbību piemērošanas jomā, un tā īstenošanai ir nepieciešama Savienības līmeņa rīcība, jo īpaši lai nodrošinātu to, ka uzņēmēji visās dalībvalstīs to piemēro vienādi. |
| --- | --- |

(3)

Šis pasākums ir Līguma par Eiropas Savienības darbību piemērošanas jomā, un tā īstenošanai ir nepieciešama Savienības līmeņa rīcība, jo īpaši lai nodrošinātu to, ka uzņēmēji visās dalībvalstīs to piemēro vienādi.

| (4) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 765/2006 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 765/2006 būtu attiecīgi jāgroza.

| (5) | Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, tai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas, |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, tai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo Regulu (EK) Nr. 765/2006 groza šādi:

| 1) | regulas 2. pantu aizstāj ar šādu:
  “2. pants
  1.   Tiek iesaldēti visi līdzekļi un saimnieciskie resursi, kas ir I, IA un IB pielikumā uzskaitīto fizisko vai juridisko personu, vienību vai struktūru īpašumā, valdījumā, turējumā vai kontrolē.
  2.   Nekādi līdzekļi vai saimnieciskie resursi nav tieši vai netieši pieejami I, IA vai IB pielikumā uzskaitītajām fiziskajām vai juridiskajām personām, vienībām vai struktūrām vai to interesēs.
  3.   Ir aizliegta apzināta un tīša līdzdalība darbībās, kuru mērķis vai sekas ir tieša vai netieša 1. un 2. punktā minēto pasākumu apiešana.
  4.   Šīs regulas I pielikumā iekļauj to fizisko vai juridisko personu, vienību un struktūru sarakstu, kuras Padome saskaņā ar 2. panta 1. punkta a) apakšpunktu Padomes Lēmumā 2010/639/KĀDP (2010. gada 25. oktobris) par ierobežojošiem pasākumiem pret Baltkrieviju (4) ir atzinusi par atbildīgām par starptautisko vēlēšanu standartu pārkāpumiem Baltkrievijas prezidenta vēlēšanās 2006. gada 19. martā un par represijām pret pilsonisko sabiedrību un demokrātisko opozīciju vai ir atzinusi par saistītām ar šādi atbildīgajiem.
  5.   Šīs regulas IA pielikumā iekļauj to fizisko vai juridisko personu, vienību un struktūru sarakstu, kuras Padome saskaņā ar Lēmuma 2010/639/KĀDP 2. panta 1. punkta b) apakšpunktu ir atzinusi par atbildīgām par starptautisko vēlēšanu standartu pārkāpumiem Baltkrievijas prezidenta vēlēšanās 2010. gada 19. decembrī un par represijām pret pilsonisko sabiedrību un demokrātisko opozīciju vai ir atzinusi par saistītām ar šādi atbildīgajiem.
  6.   Šīs regulas IB pielikumā iekļauj to fizisko vai juridisko personu, vienību un struktūru sarakstu, kuras Padome saskaņā ar Lēmuma 2010/639/KĀDP 2. panta 1. punkta c) un d) apakšpunktu ir atzinusi vai nu i) par atbildīgām par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem vai pilsoniskās sabiedrības un demokrātiskās opozīcijas apspiešanu Baltkrievijā, vai arī ii) par personām vai vienībām, kas gūst labumu no Lukašenko režīma vai atbalsta to. |
| --- | --- |

1)

regulas 2. pantu aizstāj ar šādu:

“2. pants

1.   Tiek iesaldēti visi līdzekļi un saimnieciskie resursi, kas ir I, IA un IB pielikumā uzskaitīto fizisko vai juridisko personu, vienību vai struktūru īpašumā, valdījumā, turējumā vai kontrolē.

2.   Nekādi līdzekļi vai saimnieciskie resursi nav tieši vai netieši pieejami I, IA vai IB pielikumā uzskaitītajām fiziskajām vai juridiskajām personām, vienībām vai struktūrām vai to interesēs.

3.   Ir aizliegta apzināta un tīša līdzdalība darbībās, kuru mērķis vai sekas ir tieša vai netieša 1. un 2. punktā minēto pasākumu apiešana.

4.   Šīs regulas I pielikumā iekļauj to fizisko vai juridisko personu, vienību un struktūru sarakstu, kuras Padome saskaņā ar 2. panta 1. punkta a) apakšpunktu Padomes Lēmumā 2010/639/KĀDP (2010. gada 25. oktobris) par ierobežojošiem pasākumiem pret Baltkrieviju (4) ir atzinusi par atbildīgām par starptautisko vēlēšanu standartu pārkāpumiem Baltkrievijas prezidenta vēlēšanās 2006. gada 19. martā un par represijām pret pilsonisko sabiedrību un demokrātisko opozīciju vai ir atzinusi par saistītām ar šādi atbildīgajiem.

5.   Šīs regulas IA pielikumā iekļauj to fizisko vai juridisko personu, vienību un struktūru sarakstu, kuras Padome saskaņā ar Lēmuma 2010/639/KĀDP 2. panta 1. punkta b) apakšpunktu ir atzinusi par atbildīgām par starptautisko vēlēšanu standartu pārkāpumiem Baltkrievijas prezidenta vēlēšanās 2010. gada 19. decembrī un par represijām pret pilsonisko sabiedrību un demokrātisko opozīciju vai ir atzinusi par saistītām ar šādi atbildīgajiem.

6.   Šīs regulas IB pielikumā iekļauj to fizisko vai juridisko personu, vienību un struktūru sarakstu, kuras Padome saskaņā ar Lēmuma 2010/639/KĀDP 2. panta 1. punkta c) un d) apakšpunktu ir atzinusi vai nu i) par atbildīgām par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem vai pilsoniskās sabiedrības un demokrātiskās opozīcijas apspiešanu Baltkrievijā, vai arī ii) par personām vai vienībām, kas gūst labumu no Lukašenko režīma vai atbalsta to.

| 2) | regulas 2.b panta 1. un 2. punktā, 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā, 4.a pantā un 8.a panta 1. un 4. punktā atsauces uz I un IA pielikumu aizstāj ar atsaucēm uz I, IA un IB pielikumu. |
| --- | --- |

2)

regulas 2.b panta 1. un 2. punktā, 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā, 4.a pantā un 8.a panta 1. un 4. punktā atsauces uz I un IA pielikumu aizstāj ar atsaucēm uz I, IA un IB pielikumu.

2. pants

Šīs regulas pielikumu iekļauj kā Regulas (EK) Nr. 765/2006 IB pielikumu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 10. februārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

C. ANTORINI

---

(1)  OV L 19, 24.1.2012., 31. lpp.

1

(2)  2010. gada 25. oktobra lēmums (OV L 280, 26.10.2010., 18. lpp.).

2

(3)  OV L 134, 20.5.2006., 1. lpp.

3

(4)  OV L 280, 26.10.2010., 18. lpp.”;

4

---

PIELIKUMS

“IB PIELIKUMS

Šajā pielikumā nav ierakstu.”

---

| 11.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 38/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 38/6

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 115/2012

(2012. gada 9. februāris),

ar ko konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu importam piemēro pagaidu kompensācijas maksājumu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 12. pantu,

pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Procedūras sākšana

| (1) | Komisija 2011. gada 13. maijā, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja par antisubsidēšanas procedūras sākšanu (“AS procedūra”) attiecībā uz konkrētu Indijas (“Indija” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu importu Savienībā. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2011. gada 13. maijā, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja par antisubsidēšanas procedūras sākšanu (“AS procedūra”) attiecībā uz konkrētu Indijas (“Indija” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu importu Savienībā.

| (2) | Tajā pašā dienā Komisija, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu importu Savienībā un sāka atsevišķu izmeklēšanu (“AD procedūra”). |
| --- | --- |

(2)

Tajā pašā dienā Komisija, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu importu Savienībā un sāka atsevišķu izmeklēšanu (“AD procedūra”).

| (3) | AS procedūra tika sākta pēc tam, kad Eiropas Rūpniecisko savienotājelementu institūts (EIFI) (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 25 %, no kopējās konkrētu nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu produkcijas Savienībā 2011. gada 31. martā iesniedza sūdzību. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma subsidēšanu un no tās izrietošo būtisko kaitējumu, kas tika atzīti par pietiekamiem, lai sāktu izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(3)

AS procedūra tika sākta pēc tam, kad Eiropas Rūpniecisko savienotājelementu institūts (EIFI) (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 25 %, no kopējās konkrētu nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu produkcijas Savienībā 2011. gada 31. martā iesniedza sūdzību. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma subsidēšanu un no tās izrietošo būtisko kaitējumu, kas tika atzīti par pietiekamiem, lai sāktu izmeklēšanu.

| (4) | Komisija pirms procedūras sākšanas un saskaņā ar pamatregulas 10. panta 7. punktu paziņoja Indijas valdībai, ka tā ir saņēmusi pienācīgi dokumentētu sūdzību, kurā apgalvots, ka Savienības ražošanas nozarei būtisku kaitējumu nodara subsidēts Indijas izcelsmes konkrētu nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu imports. Indijas valdība tika aicināta apspriesties, lai noskaidrotu situāciju attiecībā uz sūdzības saturu un vienojoties rast risinājumu. Apspriežu laikā neizdevās rast risinājumu, panākot vienošanos. |
| --- | --- |

(4)

Komisija pirms procedūras sākšanas un saskaņā ar pamatregulas 10. panta 7. punktu paziņoja Indijas valdībai, ka tā ir saņēmusi pienācīgi dokumentētu sūdzību, kurā apgalvots, ka Savienības ražošanas nozarei būtisku kaitējumu nodara subsidēts Indijas izcelsmes konkrētu nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu imports. Indijas valdība tika aicināta apspriesties, lai noskaidrotu situāciju attiecībā uz sūdzības saturu un vienojoties rast risinājumu. Apspriežu laikā neizdevās rast risinājumu, panākot vienošanos.

1.2.   Procedūrā iesaistītās personas

| (5) | Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja Savienības ražotājus, kas iesniedza sūdzību, citus zināmos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus, importētājus un lietotājus, kuru ieinteresētība bija zināma, kā arī Indijas iestādes. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. |
| --- | --- |

(5)

Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja Savienības ražotājus, kas iesniedza sūdzību, citus zināmos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus, importētājus un lietotājus, kuru ieinteresētība bija zināma, kā arī Indijas iestādes. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.

| (6) | Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(6)

Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

1.2.1.   Indijas ražotāju eksportētāju atlase

| (7) | Ņemot vērā lielo ražotāju eksportētāju skaitu Indijā, paziņojumā par procedūras sākšanu paredzēja atlasi, lai noteiktu subsidēšanu saskaņā ar pamatregulas 27. pantu. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā lielo ražotāju eksportētāju skaitu Indijā, paziņojumā par procedūras sākšanu paredzēja atlasi, lai noteiktu subsidēšanu saskaņā ar pamatregulas 27. pantu.

| (8) | Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, visus ražotājus eksportētājus Indijā lūdza pieteikties 15 dienās pēc izmeklēšanas sākšanas un sniegt pamatinformāciju par savām eksporta darbībām un pārdevumiem iekšzemes tirgū, konkrētajām darbībām saistībā ar attiecīgā ražojuma ražošanu un visu to saistīto uzņēmumu nosaukumiem, kas piedalījās attiecīgā ražojuma ražošanā un/vai pārdošanā, un darbības veidiem attiecībā uz laikposmu no 2010. gada 1. aprīļa līdz 2011. gada 31. martam. |
| --- | --- |

(8)

Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, visus ražotājus eksportētājus Indijā lūdza pieteikties 15 dienās pēc izmeklēšanas sākšanas un sniegt pamatinformāciju par savām eksporta darbībām un pārdevumiem iekšzemes tirgū, konkrētajām darbībām saistībā ar attiecīgā ražojuma ražošanu un visu to saistīto uzņēmumu nosaukumiem, kas piedalījās attiecīgā ražojuma ražošanā un/vai pārdošanā, un darbības veidiem attiecībā uz laikposmu no 2010. gada 1. aprīļa līdz 2011. gada 31. martam.

| (9) | Notika apspriedes arī ar attiecīgajām Indijas iestādēm par reprezentatīvas izlases izveidi. |
| --- | --- |

(9)

Notika apspriedes arī ar attiecīgajām Indijas iestādēm par reprezentatīvas izlases izveidi.

| (10) | Pavisam pieci ražotāji eksportētāji, tostarp saistīto uzņēmumu grupa Indijā, paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajā termiņā sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Šie uzņēmumi, kas sadarbojās, ziņoja par attiecīgā ražojuma eksportu uz Savienību izmeklēšanas periodā. Salīdzinot Eurostat datus par importu ar piecu uzņēmumu, kas sadarbojās, sniegtajiem datiem par attiecīgā ražojuma eksporta apjomu uz Savienību izmeklēšanas periodā, izriet, ka sadarbība ar Indijas ražotājiem eksportētājiem bija gandrīz 100 % apmērā. Tādējādi izlase tika izveidota, pamatojoties uz informāciju, ko iesniedza minētie pieci ražotāji eksportētāji. |
| --- | --- |

(10)

Pavisam pieci ražotāji eksportētāji, tostarp saistīto uzņēmumu grupa Indijā, paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajā termiņā sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Šie uzņēmumi, kas sadarbojās, ziņoja par attiecīgā ražojuma eksportu uz Savienību izmeklēšanas periodā. Salīdzinot Eurostat datus par importu ar piecu uzņēmumu, kas sadarbojās, sniegtajiem datiem par attiecīgā ražojuma eksporta apjomu uz Savienību izmeklēšanas periodā, izriet, ka sadarbība ar Indijas ražotājiem eksportētājiem bija gandrīz 100 % apmērā. Tādējādi izlase tika izveidota, pamatojoties uz informāciju, ko iesniedza minētie pieci ražotāji eksportētāji.

1.2.2.   Indijas uzņēmumu, kas sadarbojās, izlases izveide

| (11) | Saskaņā ar pamatregulas 27. pantu Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz vislielāko reprezentatīvo attiecīgā ražojuma eksporta apjomu uz Savienību, kuri atvēlētajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt. Izveidotajā izlasē bija trīs atsevišķi uzņēmumi, kuru saražotā produkcija kopā veido apmēram 98 % no attiecīgā ražojuma kopējā eksporta apjoma no Indijas uz Savienību. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar pamatregulas 27. pantu Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz vislielāko reprezentatīvo attiecīgā ražojuma eksporta apjomu uz Savienību, kuri atvēlētajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt. Izveidotajā izlasē bija trīs atsevišķi uzņēmumi, kuru saražotā produkcija kopā veido apmēram 98 % no attiecīgā ražojuma kopējā eksporta apjoma no Indijas uz Savienību.

| (12) | Saskaņā ar pamatregulas 27. panta 2. punktu notika apspriedes ar attiecīgajām personām un Indijas iestādēm par izlases izveidi. Divi izlasē neiekļautie ražotāji eksportētāji vēlējās, lai tos arī iekļautu izlasē. Tomēr, ņemot vērā ierosinātās izlases reprezentativitāti, kas iepriekš minēta 11. apsvērumā, tika nolemts, ka izlasi grozīt un papildināt nav vajadzīgs. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar pamatregulas 27. panta 2. punktu notika apspriedes ar attiecīgajām personām un Indijas iestādēm par izlases izveidi. Divi izlasē neiekļautie ražotāji eksportētāji vēlējās, lai tos arī iekļautu izlasē. Tomēr, ņemot vērā ierosinātās izlases reprezentativitāti, kas iepriekš minēta 11. apsvērumā, tika nolemts, ka izlasi grozīt un papildināt nav vajadzīgs.

1.2.3.   Izlasē neiekļauto uzņēmumu individuāla pārbaude

| (13) | No izlasē neiekļauta ražotāja eksportētāja tika saņemta prasība veikt individuālu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 27. panta 3. punktu. Izskatīt šo prasību pagaidu posmā būtu pārāk apgrūtinoši. Lēmumu par šā uzņēmuma individuālu pārbaudi pieņems vēlāk. |
| --- | --- |

(13)

No izlasē neiekļauta ražotāja eksportētāja tika saņemta prasība veikt individuālu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 27. panta 3. punktu. Izskatīt šo prasību pagaidu posmā būtu pārāk apgrūtinoši. Lēmumu par šā uzņēmuma individuālu pārbaudi pieņems vēlāk.

1.2.4.   Savienības ražotāju atlase

| (14) | Ņemot vērā Savienības ražotāju nenoliedzami lielo skaitu, saskaņā ar pamatregulas 27. pantu paziņojumā par procedūras sākšanu paredzēja atlasi, lai noteiktu kaitējumu. |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā Savienības ražotāju nenoliedzami lielo skaitu, saskaņā ar pamatregulas 27. pantu paziņojumā par procedūras sākšanu paredzēja atlasi, lai noteiktu kaitējumu.

| (15) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā ir izveidojusi Savienības ražotāju pagaidu izlasi. No 15 Savienības ražotājiem, kas bija zināmi pirms izmeklēšanas sākšanas, tika atlasīti, pamatojoties uz to pārdošanas apjomu, lielumu un ģeogrāfisko atrašanās vietu Savienībā, 5 uzņēmumi. Tie ražoja 37 % no kopējās lēstās Savienības produkcijas izmeklēšanas perioda laikā. Ieinteresētās personas tika aicinātas 15 dienās no paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas iepazīties ar šiem dokumentiem un izteikt apsvērumus par šīs izvēles atbilstību. Neviena no ieinteresētajām personām neiebilda pret ierosināto piecu uzņēmumu izlasi. |
| --- | --- |

(15)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā ir izveidojusi Savienības ražotāju pagaidu izlasi. No 15 Savienības ražotājiem, kas bija zināmi pirms izmeklēšanas sākšanas, tika atlasīti, pamatojoties uz to pārdošanas apjomu, lielumu un ģeogrāfisko atrašanās vietu Savienībā, 5 uzņēmumi. Tie ražoja 37 % no kopējās lēstās Savienības produkcijas izmeklēšanas perioda laikā. Ieinteresētās personas tika aicinātas 15 dienās no paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas iepazīties ar šiem dokumentiem un izteikt apsvērumus par šīs izvēles atbilstību. Neviena no ieinteresētajām personām neiebilda pret ierosināto piecu uzņēmumu izlasi.

| (16) | Viens no pieciem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem pēc tam atteicās sadarboties. Atlikušie četri izlasē iekļautie uzņēmumi ražoja 32 % no kopējās lēstās Savienības produkcijas izmeklēšanas perioda laikā. Tādējādi attiecībā uz Savienības ražošanas nozari izlase joprojām tika uzskatīta par reprezentatīvu. Pārbaudes apmeklējumi notika trijos no minētajiem uzņēmumiem. Izmeklēšanas pagaidu posmā uzskatīja, ka, lai pārbaudītu ceturtā uzņēmuma iesniegtos datus, pietiek ar pilnīgu dokumentācijas analīzi. |
| --- | --- |

(16)

Viens no pieciem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem pēc tam atteicās sadarboties. Atlikušie četri izlasē iekļautie uzņēmumi ražoja 32 % no kopējās lēstās Savienības produkcijas izmeklēšanas perioda laikā. Tādējādi attiecībā uz Savienības ražošanas nozari izlase joprojām tika uzskatīta par reprezentatīvu. Pārbaudes apmeklējumi notika trijos no minētajiem uzņēmumiem. Izmeklēšanas pagaidu posmā uzskatīja, ka, lai pārbaudītu ceturtā uzņēmuma iesniegtos datus, pietiek ar pilnīgu dokumentācijas analīzi.

1.2.5.   Nesaistīto importētāju atlase

| (17) | Ņemot vērā procedūrā iesaistīto importētāju iespējami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta importētāju atlase saskaņā ar pamatregulas 27. pantu. Divi importētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita to iekļaušanai izlasē paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā. Ņemot vērā, ka importētāju, kas bija pieteikušies, bija maz, tika nolemts atlasi neveikt. |
| --- | --- |

(17)

Ņemot vērā procedūrā iesaistīto importētāju iespējami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta importētāju atlase saskaņā ar pamatregulas 27. pantu. Divi importētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita to iekļaušanai izlasē paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā. Ņemot vērā, ka importētāju, kas bija pieteikušies, bija maz, tika nolemts atlasi neveikt.

1.2.6.   Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes

| (18) | Komisija nosūtīja anketas visām zināmajām iesaistītajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā. Tādējādi anketas nosūtīja Indijas valdībai, izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem Indijā, izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, importētājiem, kas sadarbojās, Savienībā un visiem lietotājiem, par kuriem bija zināms, ka uz tiem attiecas izmeklēšana. |
| --- | --- |

(18)

Komisija nosūtīja anketas visām zināmajām iesaistītajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā. Tādējādi anketas nosūtīja Indijas valdībai, izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem Indijā, izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, importētājiem, kas sadarbojās, Savienībā un visiem lietotājiem, par kuriem bija zināms, ka uz tiem attiecas izmeklēšana.

| (19) | Atbildes saņēma no Indijas valdības, izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem un četriem izlasē iekļautiem Savienības ražotājiem. Neviens no importētājiem vai lietotājiem, ar kuriem sazinājās, uz anketas jautājumiem neatbildēja. |
| --- | --- |

(19)

Atbildes saņēma no Indijas valdības, izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem un četriem izlasē iekļautiem Savienības ražotājiem. Neviens no importētājiem vai lietotājiem, ar kuriem sazinājās, uz anketas jautājumiem neatbildēja.

| (20) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu ieinteresēto personu sniegto informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski konstatētu subsidēšanu, tās nodarīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi notika Indijas valdības telpās Deli un turpmāk norādītajos uzņēmumos. | Ražotāji Savienībā







  — | Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Itālija, |
| --- | --- | --- | --- |

(20)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu ieinteresēto personu sniegto informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski konstatētu subsidēšanu, tās nodarīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi notika Indijas valdības telpās Deli un turpmāk norādītajos uzņēmumos.

Ražotāji Savienībā

—

Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Itālija,

| — | Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Itālija, |
| --- | --- |

—

Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Itālija,

| — | Ugivis S.A., Belley, Francija; |
| --- | --- |

—

Ugivis S.A., Belley, Francija;

| | Ražotāji eksportētāji Indijā







  — | Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Mahārāštra, |
| --- | --- | --- |

Ražotāji eksportētāji Indijā

—

Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Mahārāštra,

| — | Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Mahārāštra, |
| --- | --- |

—

Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Mahārāštra,

| — | Raajratna Ventures Ltd., Gudžarata. |
| --- | --- |

—

Raajratna Ventures Ltd., Gudžarata.

1.3.   Izmeklēšanas periods

| (21) | Izmeklēšana par subsidēšanu un kaitējumu aptvēra laikposmu no 2010. gada 1. aprīļa līdz 2011. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2008. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(21)

Izmeklēšana par subsidēšanu un kaitējumu aptvēra laikposmu no 2010. gada 1. aprīļa līdz 2011. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2008. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

| (22) | Attiecīgais ražojums ir Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementi un to daļas (“SSF”), ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 un 7318 15 70. |
| --- | --- |

(22)

Attiecīgais ražojums ir Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementi un to daļas (“SSF”), ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 un 7318 15 70.

2.2.   Līdzīgais ražojums

| (23) | Attiecīgajam ražojumam un ražojumam, ko ražo un pārdod Indijas vietējā tirgū, kā arī ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienības tirgū, tika konstatētas vienādas fiziskās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un vienāds pamatlietojums. Tāpēc pagaidām uzskata, ka tie ir līdzīgi pamatregulas 2. panta c) punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(23)

Attiecīgajam ražojumam un ražojumam, ko ražo un pārdod Indijas vietējā tirgū, kā arī ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienības tirgū, tika konstatētas vienādas fiziskās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un vienāds pamatlietojums. Tāpēc pagaidām uzskata, ka tie ir līdzīgi pamatregulas 2. panta c) punkta nozīmē.

3.   SUBSIDĒŠANA

3.1.   Ievads

| (24) | Pamatojoties uz sūdzībā un atbildēs uz Komisijas anketas jautājumiem sniegto informāciju, tika pārbaudītas šādas shēmas, ar kurām, iespējams, piešķir subsīdijas:






  a) | piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem; |
| --- | --- | --- |

(24)

Pamatojoties uz sūdzībā un atbildēs uz Komisijas anketas jautājumiem sniegto informāciju, tika pārbaudītas šādas shēmas, ar kurām, iespējams, piešķir subsīdijas:

a)

piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem;

| b) | iepriekšēju atļauju shēma; |
| --- | --- |

b)

iepriekšēju atļauju shēma;

| c) | ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma; |
| --- | --- |

c)

ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma;

| d) | uz eksportu orientētu struktūru shēma; |
| --- | --- |

d)

uz eksportu orientētu struktūru shēma;

| e) | mērķa ražojumu shēma; |
| --- | --- |

e)

mērķa ražojumu shēma;

| f) | eksporta kredītu shēma; |
| --- | --- |

f)

eksporta kredītu shēma;

| g) | elektroenerģijas nodokļa atbrīvojums. |
| --- | --- |

g)

elektroenerģijas nodokļa atbrīvojums.

| (25) | Iepriekš no a) līdz e) apakšpunktā minēto shēmu pamatā ir 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likums (Nr. 22, 1992) (“Ārējās tirdzniecības likums”), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā. Ar Ārējas tirdzniecības likumu Indijas valdība ir pilnvarota sniegt paziņojumus par eksporta un importa politiku. Tie ir apkopoti “Ārējās tirdzniecības politikas” dokumentos, kurus Tirdzniecības ministrija izdod reizi piecos gados un kuri tiek regulāri atjaunināti. Ārējās tirdzniecības politikas dokuments, kurš attiecas uz šīs izmeklēšanas IP, ir ATP 09-14. Turklāt Indijas valdība arī nosaka ATP 09-14 regulējošās procedūras “Procedūru rokasgrāmatas” I sējumā (“HOP I 09-14”). Arī “Procedūru rokasgrāmata” tiek regulāri atjaunināta. |
| --- | --- |

(25)

Iepriekš no a) līdz e) apakšpunktā minēto shēmu pamatā ir 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likums (Nr. 22, 1992) (“Ārējās tirdzniecības likums”), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā. Ar Ārējas tirdzniecības likumu Indijas valdība ir pilnvarota sniegt paziņojumus par eksporta un importa politiku. Tie ir apkopoti “Ārējās tirdzniecības politikas” dokumentos, kurus Tirdzniecības ministrija izdod reizi piecos gados un kuri tiek regulāri atjaunināti. Ārējās tirdzniecības politikas dokuments, kurš attiecas uz šīs izmeklēšanas IP, ir ATP 09-14. Turklāt Indijas valdība arī nosaka ATP 09-14 regulējošās procedūras “Procedūru rokasgrāmatas” I sējumā (“HOP I 09-14”). Arī “Procedūru rokasgrāmata” tiek regulāri atjaunināta.

| (26) | Eksporta kredītu shēma, kas minēta iepriekš f) apakšpunktā, pamatojas uz 1949. gada Banku darbības regulējuma akta 21. un 35.A iedaļu, kas atļauj Indijas Rezervju bankai (“IRB”) sniegt norādījumus komercbankām eksporta kredītu jomā. |
| --- | --- |

(26)

Eksporta kredītu shēma, kas minēta iepriekš f) apakšpunktā, pamatojas uz 1949. gada Banku darbības regulējuma akta 21. un 35.A iedaļu, kas atļauj Indijas Rezervju bankai (“IRB”) sniegt norādījumus komercbankām eksporta kredītu jomā.

| (27) | Elektroenerģijas nodokļa atbrīvojums, kas minēts iepriekš g) apakšpunktā, ir ietverts Mahārāštras valdības 2007. gada komplekso stimulu shēmā, Rezolūcija Nr. PSI-1707/(CR-50)/IND-8, 2007. gada 30. marts. |
| --- | --- |

(27)

Elektroenerģijas nodokļa atbrīvojums, kas minēts iepriekš g) apakšpunktā, ir ietverts Mahārāštras valdības 2007. gada komplekso stimulu shēmā, Rezolūcija Nr. PSI-1707/(CR-50)/IND-8, 2007. gada 30. marts.

3.2.   Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (“DEPBS”)

a)   Juridiskais pamats

| (28) | Sīks DEPBS apraksts sniegts ATP 09–14 4.3. nodaļā, kā arī HOP I 09–14 4. nodaļā. |
| --- | --- |

(28)

Sīks DEPBS apraksts sniegts ATP 09–14 4.3. nodaļā, kā arī HOP I 09–14 4. nodaļā.

b)   Atbilstības kritēriji

| (29) | Ikvienam ražotājam eksportētājam vai tirgotājam eksportētājam ir tiesības izmantot šo shēmu. |
| --- | --- |

(29)

Ikvienam ražotājam eksportētājam vai tirgotājam eksportētājam ir tiesības izmantot šo shēmu.

c)   DEPBS īstenošana praksē

| (30) | Eksportētājs var pieteikties DEPBS kredītiem, ko aprēķina procentos no to ražojumu vērtības, kurus eksportē saskaņā ar šo shēmu. Indijas iestādes noteikušas šādas DEPBS likmes vairākumam ražojumu, tostarp attiecīgajam ražojumam. Likmes nosaka, pamatojoties uz izejmateriālu/saražotās produkcijas standartnormām (“SION”), ņemot vērā paredzēto importēto izejmateriālu sastāvu eksporta produktā un šāda paredzētā importa aplikšanu ar muitas nodokli neatkarīgi no tā, vai ievedmuitas nodoklis faktiski ir vai nav samaksāts. |
| --- | --- |

(30)

Eksportētājs var pieteikties DEPBS kredītiem, ko aprēķina procentos no to ražojumu vērtības, kurus eksportē saskaņā ar šo shēmu. Indijas iestādes noteikušas šādas DEPBS likmes vairākumam ražojumu, tostarp attiecīgajam ražojumam. Likmes nosaka, pamatojoties uz izejmateriālu/saražotās produkcijas standartnormām (“SION”), ņemot vērā paredzēto importēto izejmateriālu sastāvu eksporta produktā un šāda paredzētā importa aplikšanu ar muitas nodokli neatkarīgi no tā, vai ievedmuitas nodoklis faktiski ir vai nav samaksāts.

| (31) | Lai no šīs shēmas varētu gūt labumu, uzņēmumam ir jāeksportē. Eksporta darījuma veikšanas laikā eksportētājam jāsagatavo deklarācija Indijas iestādēm, kurā jānorāda, ka eksports tiek veikts saskaņā ar DEPBS. Lai preces eksportētu, Indijas muitas iestādes nosūtīšanas procedūras laikā izdod eksporta nosūtīšanas rēķinu. Šajā dokumentā cita starpā norādīta DEPBS kredīta summa, kas piešķirama par šo eksporta darījumu. Šajā laikā eksportētājs uzzina, kādu labumu tas gūs. Tiklīdz muitas iestādes izsniedz eksporta nosūtīšanas rēķinu, Indijas valdība vairs nevar lemt par DEPBS kredīta izsniegšanu. |
| --- | --- |

(31)

Lai no šīs shēmas varētu gūt labumu, uzņēmumam ir jāeksportē. Eksporta darījuma veikšanas laikā eksportētājam jāsagatavo deklarācija Indijas iestādēm, kurā jānorāda, ka eksports tiek veikts saskaņā ar DEPBS. Lai preces eksportētu, Indijas muitas iestādes nosūtīšanas procedūras laikā izdod eksporta nosūtīšanas rēķinu. Šajā dokumentā cita starpā norādīta DEPBS kredīta summa, kas piešķirama par šo eksporta darījumu. Šajā laikā eksportētājs uzzina, kādu labumu tas gūs. Tiklīdz muitas iestādes izsniedz eksporta nosūtīšanas rēķinu, Indijas valdība vairs nevar lemt par DEPBS kredīta izsniegšanu.

| (32) | Tika konstatēts, ka saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem DEPBS kredītus var iegrāmatot pēc uzkrāšanas principa kā ienākumus darījumu kontā pēc eksporta pienākuma izpildes. Šādu kredītu var izmantot muitas nodokļu maksāšanai par vēlākām importa operācijām, importējot preces, izņemot kapitālieguldījumu preces un preces, kurām noteikti importa ierobežojumi. Preces, kas importētas par šādiem kredīta līdzekļiem, var pārdot vietējā tirgū (maksājot tirdzniecības nodokli) vai izmantot citādi. DEPBS kredīti ir brīvi pārvedami un derīgi 24 mēnešus no izsniegšanas dienas. |
| --- | --- |

(32)

Tika konstatēts, ka saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem DEPBS kredītus var iegrāmatot pēc uzkrāšanas principa kā ienākumus darījumu kontā pēc eksporta pienākuma izpildes. Šādu kredītu var izmantot muitas nodokļu maksāšanai par vēlākām importa operācijām, importējot preces, izņemot kapitālieguldījumu preces un preces, kurām noteikti importa ierobežojumi. Preces, kas importētas par šādiem kredīta līdzekļiem, var pārdot vietējā tirgū (maksājot tirdzniecības nodokli) vai izmantot citādi. DEPBS kredīti ir brīvi pārvedami un derīgi 24 mēnešus no izsniegšanas dienas.

| (33) | Pieteikumu DEPBS kredītiem iesniedz elektroniski, un tas var attiekties uz neierobežotu eksporta darījumu skaitu. Faktiski DEPBS kredītiem nav stingru termiņu. Elektroniskajā sistēmā, ko izmanto DEPBS pārvaldībā, eksporta darījumi netiek automātiski izslēgti, ja tie pārsniedz HOP I 09-14 4.47. nodaļā minēto iesniegšanas termiņu. Turklāt, kā skaidri norādīts HOP I 09–14 9.3. nodaļā, pieteikumus, kas saņemti pēc iesniegšanas termiņa beigām, var vienmēr ņemt vērā, ja tiek samaksāta neliela soda nauda. |
| --- | --- |

(33)

Pieteikumu DEPBS kredītiem iesniedz elektroniski, un tas var attiekties uz neierobežotu eksporta darījumu skaitu. Faktiski DEPBS kredītiem nav stingru termiņu. Elektroniskajā sistēmā, ko izmanto DEPBS pārvaldībā, eksporta darījumi netiek automātiski izslēgti, ja tie pārsniedz HOP I 09-14 4.47. nodaļā minēto iesniegšanas termiņu. Turklāt, kā skaidri norādīts HOP I 09–14 9.3. nodaļā, pieteikumus, kas saņemti pēc iesniegšanas termiņa beigām, var vienmēr ņemt vērā, ja tiek samaksāta neliela soda nauda.

| (34) | Tika konstatēts, ka divi no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem — Agarwal Fastners Pvt. Ltd. un Raajratna Ventures Ltd. — šo shēmu izmantoja IP laikā. |
| --- | --- |

(34)

Tika konstatēts, ka divi no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem — Agarwal Fastners Pvt. Ltd. un Raajratna Ventures Ltd. — šo shēmu izmantoja IP laikā.

d)   Secinājumi par DEPBS

| (35) | DEPBS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē. DEPBS kredīts ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo šo kredītu izmantos, lai atlīdzinātu ievedmuitu, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāmaksā. Turklāt DEPBS kredīts eksportētājam sniedz priekšrocības, jo uzlabo tā likviditāti. |
| --- | --- |

(35)

DEPBS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē. DEPBS kredīts ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo šo kredītu izmantos, lai atlīdzinātu ievedmuitu, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāmaksā. Turklāt DEPBS kredīts eksportētājam sniedz priekšrocības, jo uzlabo tā likviditāti.

| (36) | Turklāt pēc likuma DEPBS ir atkarīga no eksporta izpildes, un tādēļ to uzskata par konkrētu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(36)

Turklāt pēc likuma DEPBS ir atkarīga no eksporta izpildes, un tādēļ to uzskata par konkrētu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu.

| (37) | Šo shēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē, jo tā neatbilst noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (aizvietojumu atmaksāšanas definīcija un noteikumi). Eksportētājam nav pienākuma faktiski ražošanas procesā patērēt ar muitas nodokli neapliktās importētās preces, un kredīta apjoms netiek aprēķināts atkarībā no faktiski izmantotajiem izejmateriāliem. Turklāt nepastāv sistēma vai procedūra, kas apstiprinātu, kuri izejmateriāli tika patērēti eksportētā ražojumu ražošanas procesā un vai bija pārsniegti ievedmuitas maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Visbeidzot, eksportētājam ir tiesības iegūt DEPBS priekšrocības neatkarīgi no tā, vai tas importē izejmateriālus. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti izejmateriāli. Tātad DEPBS piedāvātās priekšrocības var izmantot pat tie eksportētāji, kas visus vajadzīgos izejmateriālus sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot kā izejmateriālus. |
| --- | --- |

(37)

Šo shēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē, jo tā neatbilst noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (aizvietojumu atmaksāšanas definīcija un noteikumi). Eksportētājam nav pienākuma faktiski ražošanas procesā patērēt ar muitas nodokli neapliktās importētās preces, un kredīta apjoms netiek aprēķināts atkarībā no faktiski izmantotajiem izejmateriāliem. Turklāt nepastāv sistēma vai procedūra, kas apstiprinātu, kuri izejmateriāli tika patērēti eksportētā ražojumu ražošanas procesā un vai bija pārsniegti ievedmuitas maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Visbeidzot, eksportētājam ir tiesības iegūt DEPBS priekšrocības neatkarīgi no tā, vai tas importē izejmateriālus. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti izejmateriāli. Tātad DEPBS piedāvātās priekšrocības var izmantot pat tie eksportētāji, kas visus vajadzīgos izejmateriālus sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot kā izejmateriālus.

e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (38) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu kompensējamo subsīdiju summu aprēķināja kā saņēmējam piešķirtas priekšrocības, ko konstatēja IP laikā. Šajā ziņā tika uzskatīts, ka saņēmējs gūst labumu tad, kad saskaņā ar šo shēmu notiek eksporta darījums. Tad Indijas valdībai ir tiesības atcelt muitas nodokli, un tas ir finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tiklīdz muitas iestādes ir izdevušas eksporta nosūtīšanas rēķinu, kurā, cita starpā, norādīta DEPBS kredīta summa, kas piešķirama šim eksporta darījumam, Indijas valdība vairs nevar lemt, vai piešķirt subsīdiju. Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek uzskatīts par pareizu novērtēt priekšrocību saskaņā ar DEPBS kā kredītu summu, kas nopelnīta eksporta darījumos, kuri veikti saskaņā ar šo shēmu IP laikā. |
| --- | --- |

(38)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu kompensējamo subsīdiju summu aprēķināja kā saņēmējam piešķirtas priekšrocības, ko konstatēja IP laikā. Šajā ziņā tika uzskatīts, ka saņēmējs gūst labumu tad, kad saskaņā ar šo shēmu notiek eksporta darījums. Tad Indijas valdībai ir tiesības atcelt muitas nodokli, un tas ir finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tiklīdz muitas iestādes ir izdevušas eksporta nosūtīšanas rēķinu, kurā, cita starpā, norādīta DEPBS kredīta summa, kas piešķirama šim eksporta darījumam, Indijas valdība vairs nevar lemt, vai piešķirt subsīdiju. Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek uzskatīts par pareizu novērtēt priekšrocību saskaņā ar DEPBS kā kredītu summu, kas nopelnīta eksporta darījumos, kuri veikti saskaņā ar šo shēmu IP laikā.

| (39) | Ja tika saņemti pamatoti pieprasījumi, tad atbilstīgi pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam izmaksas, kas noteikti jāsamaksā, lai saņemtu subsīdiju, tika atskaitītas no apstiprinātās kredīta summas, un subsidētā summa izmantota kā skaitītājs. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdiju summu kā atbilstīgu saucēju iedalīja visam eksporta apgrozījumam IP laikā, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta saistību izpilde, un tā netika piešķirta, pamatojoties uz izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(39)

Ja tika saņemti pamatoti pieprasījumi, tad atbilstīgi pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam izmaksas, kas noteikti jāsamaksā, lai saņemtu subsīdiju, tika atskaitītas no apstiprinātās kredīta summas, un subsidētā summa izmantota kā skaitītājs. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdiju summu kā atbilstīgu saucēju iedalīja visam eksporta apgrozījumam IP laikā, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta saistību izpilde, un tā netika piešķirta, pamatojoties uz izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

| (40) | Subsīdijas likme, ko IP laikā attiecībā uz šo shēmu noteica attiecīgajiem uzņēmumiem, svārstījās no 4,70 % līdz 6,53 %. |
| --- | --- |

(40)

Subsīdijas likme, ko IP laikā attiecībā uz šo shēmu noteica attiecīgajiem uzņēmumiem, svārstījās no 4,70 % līdz 6,53 %.

3.3.   Iepriekšēju atļauju shēma (AAS)

a)   Juridiskais pamats

| (41) | Sīks shēmas apraksts sniegts ATP 09-14 4.1.3.-4.1.14. punktā, kā arī HOP I 09-14 4.1.-4.30A nodaļā. |
| --- | --- |

(41)

Sīks shēmas apraksts sniegts ATP 09-14 4.1.3.-4.1.14. punktā, kā arī HOP I 09-14 4.1.-4.30A nodaļā.

b)   Atbilstības kritēriji

| (42) | AAS sastāv no sešām apakšshēmām, kas sīkāk aprakstītas turpmāk 43. apsvērumā. Minētās apakšshēmas cita starpā atšķiras atbilstības kritēriju darbības jomā. Ražotāji eksportētāji un tirgotāji eksportētāji, kas ir “piesaistīti” palīgražotājiem, ir tiesīgi izmantot AAS fiziskā eksporta iespējas un AAS ikgadējā pieprasījuma apakšshēmas. Ražotāji eksportētāji, kas ražojumu piegādā galīgajam eksportētājam, ir tiesīgi izmantot AAS starpproduktu piegādēm. AAS nosacītā eksporta apakšshēmu drīkst izmantot galvenie darbuzņēmēji, kuri veic piegādes ATP 09-14 8.2. punktā minētajām “nosacītā eksporta” kategorijām, piemēram, piegādātāji, kas veic piegādi uz eksportu orientētām struktūrām (EOU). Visbeidzot starpnieki, kas veic piegādes ražotājiem eksportētājiem, var izmantot “nosacītā eksporta” priekšrocības saskaņā ar iepriekšēja izlaides pasūtījuma (“ARO”) apakšshēmām un kompensācijas iekšzemes akreditīvu. |
| --- | --- |

(42)

AAS sastāv no sešām apakšshēmām, kas sīkāk aprakstītas turpmāk 43. apsvērumā. Minētās apakšshēmas cita starpā atšķiras atbilstības kritēriju darbības jomā. Ražotāji eksportētāji un tirgotāji eksportētāji, kas ir “piesaistīti” palīgražotājiem, ir tiesīgi izmantot AAS fiziskā eksporta iespējas un AAS ikgadējā pieprasījuma apakšshēmas. Ražotāji eksportētāji, kas ražojumu piegādā galīgajam eksportētājam, ir tiesīgi izmantot AAS starpproduktu piegādēm. AAS nosacītā eksporta apakšshēmu drīkst izmantot galvenie darbuzņēmēji, kuri veic piegādes ATP 09-14 8.2. punktā minētajām “nosacītā eksporta” kategorijām, piemēram, piegādātāji, kas veic piegādi uz eksportu orientētām struktūrām (EOU). Visbeidzot starpnieki, kas veic piegādes ražotājiem eksportētājiem, var izmantot “nosacītā eksporta” priekšrocības saskaņā ar iepriekšēja izlaides pasūtījuma (“ARO”) apakšshēmām un kompensācijas iekšzemes akreditīvu.

c)   Īstenošana praksē

| (43) | AAS var izsniegt šādiem mērķiem:
  i)   fiziskais eksports.: Tā ir galvenā apakšshēma. Tā ļauj bez nodokļa importēt izejmateriālus, kas vajadzīgi konkrētas eksporta produkcijas ražošanai. “Fizisks” šajā kontekstā nozīmē, ka eksporta ražojums ir jāizved no Indijas teritorijas. Atļaujā ir norādīts ievedmuitas atvieglojums un eksporta saistības, tostarp eksportējamā ražojuma veids;
  ii)   ikgadējais pieprasījums.: Šāda atļauja ir saistīta nevis ar konkrētu eksporta ražojumu, bet gan ar plašāku produkcijas grupu (piemēram, ķīmiski produkti un saistīti produkti). Atļaujas īpašnieks, ievērojot noteiktu robežvērtību, kas noteikta atkarībā no agrākās eksporta darbības, var bez ievedmuitas nodokļa importēt jebkurus resursus, kas tiks izlietoti ražojumu ražošanai, ja tie pieder pie šādas ražojumu grupas. Tas var izvēlēties eksportēt ikvienu galaprodukcijas veidu, kas iekļauts šajā ražojumu grupā, izmantojot šādu no nodokļa atbrīvotu materiālu;
  iii)   starpproduktu piegāde.: Šī apakšshēma ietver gadījumus, kad divi ražotāji ir iecerējuši ražot vienu eksporta produkciju, savstarpēji sadalot ražošanas procesu. Ražotājs eksportētājs, kas ražo starpproduktu, var bez nodokļu nomaksas importēt izejmateriālus un starpproduktu piegādei tādēļ izmantot IAS. Galīgais eksportētājs pabeidz ražošanu, un tā pienākums ir eksportēt gatavo produkciju;
  iv)   “nosacītais eksports”.: Šī apakšshēma ļauj galvenajam uzņēmējam bez ievedmuitas nodokļa importēt izejmateriālus, ja tie ir vajadzīgi tādu preču ražošanai, kuras paredzēts pārdot kā “nosacītu eksportu” to kategoriju klientiem, kas minēti ATP 09-14 dokumenta 8.2. punktā. “Nosacītais eksports” attiecas uz tiem darījumiem, kuros piegādātās preces netiek izvestas no valsts. Vairākas piegādes kategorijas uzskata par nosacītu eksportu ar noteikumu, ka preces ir izgatavotas Indijā, piemēram, preču piegāde uz eksportu orientētai struktūrai (“EOU”) vai uzņēmumam, kas atrodas speciālajā ekonomiskajā zonā (“SEZ”);
  v)   iepriekšējs izlaides pasūtījums (“ARO”).: AAS turētājs, kas vēlas iegūt izejmateriālus no vietējiem avotiem, bet ne no tiešā importa, var izvēlēties tos iegūt pret ARO. Tādos gadījumos iepriekšējās atļaujas tiek validētas kā ARO un tajā norādīto resursu piegādes brīdī tiek pilnvarots vietējais piegādātājs. ARO indosaments dod tiesības vietējam piegādātājam izmantot nosacītā eksporta piedāvātās priekšrocības, kā norādīts ATP 09-14 dokumenta 8.3. punktā (t. i., AAS starpproduktu piegādēm/nosacītajam eksportam, nosacītā eksporta atmaksājumus un galīgā akcīzes nodokļa atmaksu). ARO mehānisms paredz nodokļu un maksājumu atmaksāšanu piegādātājam tā vietā, lai tos atmaksātu galīgajam eksportētājam nodokļu atmaksas vai kompensācijas veidā. Nodokļu/maksājumu atmaksu var saņemt gan par izejmateriāliem, kas iepirkti vietējā tirgū un kas importēti;
  vi)   kompensācijas iekšzemes akreditīvs.: Šī apakšshēma atkal attiecas uz vietējo izejmateriālu piegādi iepriekšējas atļaujas turētājam. Iepriekšējas atļaujas turētājs var bankā iesniegt pieprasījumu atvērt iekšzemes akreditīvu par labu vietējam piegādātājam. Banka apstiprina atļauju tiešam importam tikai attiecībā uz to preču vērtību un apjomu, kas iepirktas iekšzemes tirgū, nevis importētas. Vietējais piegādātājs būs tiesīgs izmantot nosacītā eksporta piedāvātās priekšrocības, kā norādīts ATP 09-14 dokumenta 8.3. punktā (t. i., AAS starpproduktu piegādēm/nosacītajam eksportam, nosacītā eksporta atmaksājumus un galīgā akcīzes nodokļa atmaksu). |
| --- | --- |

(43)

AAS var izsniegt šādiem mērķiem:

i)   fiziskais eksports.: Tā ir galvenā apakšshēma. Tā ļauj bez nodokļa importēt izejmateriālus, kas vajadzīgi konkrētas eksporta produkcijas ražošanai. “Fizisks” šajā kontekstā nozīmē, ka eksporta ražojums ir jāizved no Indijas teritorijas. Atļaujā ir norādīts ievedmuitas atvieglojums un eksporta saistības, tostarp eksportējamā ražojuma veids;

ii)   ikgadējais pieprasījums.: Šāda atļauja ir saistīta nevis ar konkrētu eksporta ražojumu, bet gan ar plašāku produkcijas grupu (piemēram, ķīmiski produkti un saistīti produkti). Atļaujas īpašnieks, ievērojot noteiktu robežvērtību, kas noteikta atkarībā no agrākās eksporta darbības, var bez ievedmuitas nodokļa importēt jebkurus resursus, kas tiks izlietoti ražojumu ražošanai, ja tie pieder pie šādas ražojumu grupas. Tas var izvēlēties eksportēt ikvienu galaprodukcijas veidu, kas iekļauts šajā ražojumu grupā, izmantojot šādu no nodokļa atbrīvotu materiālu;

iii)   starpproduktu piegāde.: Šī apakšshēma ietver gadījumus, kad divi ražotāji ir iecerējuši ražot vienu eksporta produkciju, savstarpēji sadalot ražošanas procesu. Ražotājs eksportētājs, kas ražo starpproduktu, var bez nodokļu nomaksas importēt izejmateriālus un starpproduktu piegādei tādēļ izmantot IAS. Galīgais eksportētājs pabeidz ražošanu, un tā pienākums ir eksportēt gatavo produkciju;

iv)   “nosacītais eksports”.: Šī apakšshēma ļauj galvenajam uzņēmējam bez ievedmuitas nodokļa importēt izejmateriālus, ja tie ir vajadzīgi tādu preču ražošanai, kuras paredzēts pārdot kā “nosacītu eksportu” to kategoriju klientiem, kas minēti ATP 09-14 dokumenta 8.2. punktā. “Nosacītais eksports” attiecas uz tiem darījumiem, kuros piegādātās preces netiek izvestas no valsts. Vairākas piegādes kategorijas uzskata par nosacītu eksportu ar noteikumu, ka preces ir izgatavotas Indijā, piemēram, preču piegāde uz eksportu orientētai struktūrai (“EOU”) vai uzņēmumam, kas atrodas speciālajā ekonomiskajā zonā (“SEZ”);

v)   iepriekšējs izlaides pasūtījums (“ARO”).: AAS turētājs, kas vēlas iegūt izejmateriālus no vietējiem avotiem, bet ne no tiešā importa, var izvēlēties tos iegūt pret ARO. Tādos gadījumos iepriekšējās atļaujas tiek validētas kā ARO un tajā norādīto resursu piegādes brīdī tiek pilnvarots vietējais piegādātājs. ARO indosaments dod tiesības vietējam piegādātājam izmantot nosacītā eksporta piedāvātās priekšrocības, kā norādīts ATP 09-14 dokumenta 8.3. punktā (t. i., AAS starpproduktu piegādēm/nosacītajam eksportam, nosacītā eksporta atmaksājumus un galīgā akcīzes nodokļa atmaksu). ARO mehānisms paredz nodokļu un maksājumu atmaksāšanu piegādātājam tā vietā, lai tos atmaksātu galīgajam eksportētājam nodokļu atmaksas vai kompensācijas veidā. Nodokļu/maksājumu atmaksu var saņemt gan par izejmateriāliem, kas iepirkti vietējā tirgū un kas importēti;

vi)   kompensācijas iekšzemes akreditīvs.: Šī apakšshēma atkal attiecas uz vietējo izejmateriālu piegādi iepriekšējas atļaujas turētājam. Iepriekšējas atļaujas turētājs var bankā iesniegt pieprasījumu atvērt iekšzemes akreditīvu par labu vietējam piegādātājam. Banka apstiprina atļauju tiešam importam tikai attiecībā uz to preču vērtību un apjomu, kas iepirktas iekšzemes tirgū, nevis importētas. Vietējais piegādātājs būs tiesīgs izmantot nosacītā eksporta piedāvātās priekšrocības, kā norādīts ATP 09-14 dokumenta 8.3. punktā (t. i., AAS starpproduktu piegādēm/nosacītajam eksportam, nosacītā eksporta atmaksājumus un galīgā akcīzes nodokļa atmaksu).

| (44) | Viens uzņēmums IP laikā saņēma AAS koncesijas saistībā ar attiecīgo ražojumu. Šis uzņēmums izmantoja vienu no apakšshēmām, t. i., AAS fizisko eksportu. Tāpēc nav jānosaka atlikušo neizmantoto apakšshēmu kompensējamība. |
| --- | --- |

(44)

Viens uzņēmums IP laikā saņēma AAS koncesijas saistībā ar attiecīgo ražojumu. Šis uzņēmums izmantoja vienu no apakšshēmām, t. i., AAS fizisko eksportu. Tāpēc nav jānosaka atlikušo neizmantoto apakšshēmu kompensējamība.

| (45) | Lai Indijas iestādes varētu veikt pārbaudes, iepriekšējās atļaujas turētājam ir juridisks pienākums uzturēt “patiesu un pareizu pārskatu par patēriņu un bez nodokļiem importēto/ iekšzemē iepirkto preču izmantošanu” norādītajā formātā (HOP I 09-14 4.26. un 4.30. nodaļa un 23. papildinājums), t. i., faktiskā patēriņa reģistru. Šis reģistrs jāpārbauda neatkarīgam zvērinātam grāmatvedim/ izmaksu un darbu analītiķim, kas izsniedz sertifikātu, kas apliecina, ka noteiktie reģistri un attiecīgie ieraksti ir pārbaudīti un atbilstoši 23. papildinājumam iesniegtā informācija visos aspektos ir patiesa un pareiza. |
| --- | --- |

(45)

Lai Indijas iestādes varētu veikt pārbaudes, iepriekšējās atļaujas turētājam ir juridisks pienākums uzturēt “patiesu un pareizu pārskatu par patēriņu un bez nodokļiem importēto/ iekšzemē iepirkto preču izmantošanu” norādītajā formātā (HOP I 09-14 4.26. un 4.30. nodaļa un 23. papildinājums), t. i., faktiskā patēriņa reģistru. Šis reģistrs jāpārbauda neatkarīgam zvērinātam grāmatvedim/ izmaksu un darbu analītiķim, kas izsniedz sertifikātu, kas apliecina, ka noteiktie reģistri un attiecīgie ieraksti ir pārbaudīti un atbilstoši 23. papildinājumam iesniegtā informācija visos aspektos ir patiesa un pareiza.

| (46) | Attiecībā uz apakšshēmu, ko IP laikā izmantoja attiecīgais uzņēmums, t. i., fiziskā eksporta shēmu, Indijas valdība nosaka gan ievedmuitas nodokļa atvieglojumu, gan eksportēšanas pienākuma apjomu un vērtību, ko norāda atļaujā. Turklāt importēšanas un eksportēšanas laikā valsts amatpersonas attiecīgos darījumus apstiprina atļaujā. AAS atļauto importa apjomu Indijas valdība nosaka, pamatojoties uz SION, kuras ir noteiktas vairākumam ražojumu, tostarp attiecīgajam ražojumam. Importētie izejmateriāli turpmāk nav pārvietojami, un tie izmantojami eksporta galaprodukcijas ražošanai. Eksportēšanas pienākums jāizpilda paredzētajā termiņā pēc atļaujas saņemšanas (24 mēnešos ar iespēju termiņu divreiz pagarināt vēl uz sešiem mēnešiem). |
| --- | --- |

(46)

Attiecībā uz apakšshēmu, ko IP laikā izmantoja attiecīgais uzņēmums, t. i., fiziskā eksporta shēmu, Indijas valdība nosaka gan ievedmuitas nodokļa atvieglojumu, gan eksportēšanas pienākuma apjomu un vērtību, ko norāda atļaujā. Turklāt importēšanas un eksportēšanas laikā valsts amatpersonas attiecīgos darījumus apstiprina atļaujā. AAS atļauto importa apjomu Indijas valdība nosaka, pamatojoties uz SION, kuras ir noteiktas vairākumam ražojumu, tostarp attiecīgajam ražojumam. Importētie izejmateriāli turpmāk nav pārvietojami, un tie izmantojami eksporta galaprodukcijas ražošanai. Eksportēšanas pienākums jāizpilda paredzētajā termiņā pēc atļaujas saņemšanas (24 mēnešos ar iespēju termiņu divreiz pagarināt vēl uz sešiem mēnešiem).

| (47) | Izmeklēšanā arī konstatēja, ka Indijas iestāžu noteiktās pārbaudes prasības netika ne izpildītas, ne arī pārbaudītas praksē. |
| --- | --- |

(47)

Izmeklēšanā arī konstatēja, ka Indijas iestāžu noteiktās pārbaudes prasības netika ne izpildītas, ne arī pārbaudītas praksē.

| (48) | Uzņēmums, kas izmantoja shēmu, uzturēja konkrētu ražošanas un patēriņa reģistru. Tā kā 23. papildinājums netika pareizi aizpildīts, to nevarēja uzskatīt par tādu faktiskā patēriņa reģistru, kāds paredzēts HOP I 09-14 4.26. un 4.30. nodaļā. Faktiskā patēriņa reģistrs par IP nebija pieejams, un līdz ar to nebija iespējams pārbaudīt cita starpā patēriņa uzskaiti, lai konstatētu, kādi izejmateriāli un kādā daudzumā tika patērēti eksportētā ražojuma ražošanā, kā noteikts 23. papildinājumā. Attiecībā uz pārbaudes prasībām, kas minētas iepriekš 45. apsvērumā, uzņēmums neveica uzskaiti par to, kā notika minētā sertifikācija. Nebija ne revīzijas plāna vai kāda cita papildmateriāla par veikto revīziju (piem., revīzijas ziņojuma), ne reģistrētas informācijas par izmantoto metodoloģiju un konkrētām prasībām, kas vajadzīgas, lai veiktu šādu detalizētu darbu, kurš prasa padziļinātas tehniskās zināšanas par ražošanas procesiem. Iespējama ievedmuitas nodokļu pārsnieguma atmaksa, ko uzņēmums saņēmis un par ko ziņots 23. papildinājumā, neizraisīja attiecīgo iestāžu rīcību vai kontroli. Būtībā tiek uzskatīts, ka eksportētājs, par kuru veikta izmeklēšana, nespēja pierādīt attiecīgo ATP-09-14 noteikumu ievērošanu. |
| --- | --- |

(48)

Uzņēmums, kas izmantoja shēmu, uzturēja konkrētu ražošanas un patēriņa reģistru. Tā kā 23. papildinājums netika pareizi aizpildīts, to nevarēja uzskatīt par tādu faktiskā patēriņa reģistru, kāds paredzēts HOP I 09-14 4.26. un 4.30. nodaļā. Faktiskā patēriņa reģistrs par IP nebija pieejams, un līdz ar to nebija iespējams pārbaudīt cita starpā patēriņa uzskaiti, lai konstatētu, kādi izejmateriāli un kādā daudzumā tika patērēti eksportētā ražojuma ražošanā, kā noteikts 23. papildinājumā. Attiecībā uz pārbaudes prasībām, kas minētas iepriekš 45. apsvērumā, uzņēmums neveica uzskaiti par to, kā notika minētā sertifikācija. Nebija ne revīzijas plāna vai kāda cita papildmateriāla par veikto revīziju (piem., revīzijas ziņojuma), ne reģistrētas informācijas par izmantoto metodoloģiju un konkrētām prasībām, kas vajadzīgas, lai veiktu šādu detalizētu darbu, kurš prasa padziļinātas tehniskās zināšanas par ražošanas procesiem. Iespējama ievedmuitas nodokļu pārsnieguma atmaksa, ko uzņēmums saņēmis un par ko ziņots 23. papildinājumā, neizraisīja attiecīgo iestāžu rīcību vai kontroli. Būtībā tiek uzskatīts, ka eksportētājs, par kuru veikta izmeklēšana, nespēja pierādīt attiecīgo ATP-09-14 noteikumu ievērošanu.

d)   Secinājums par AAS

| (49) | Atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē, jo tas ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, kas sniedz priekšrocības eksportētājam, par kuru veikta izmeklēšana. |
| --- | --- |

(49)

Atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē, jo tas ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, kas sniedz priekšrocības eksportētājam, par kuru veikta izmeklēšana.

| (50) | Turklāt pēc likuma ar AAS fizisko eksportu saistītas subsīdijas acīmredzami ir atkarīgas no eksporta izpildes, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu tās uzskata par konkrētām un kompensējamām. Uzņēmums var izmantot šīs shēmas piedāvātās priekšrocības tikai tad, ja tas apņemas ražojumu eksportēt. |
| --- | --- |

(50)

Turklāt pēc likuma ar AAS fizisko eksportu saistītas subsīdijas acīmredzami ir atkarīgas no eksporta izpildes, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu tās uzskata par konkrētām un kompensējamām. Uzņēmums var izmantot šīs shēmas piedāvātās priekšrocības tikai tad, ja tas apņemas ražojumu eksportēt.

| (51) | Šajā gadījumā izmantoto apakšshēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (aizvietojumu atmaksāšanas definīcija un noteikumi). Indijas valdība efektīvi nepiemēroja pārbaudes sistēmu vai procedūru, kas apstiprinātu, ka eksportētā ražojuma ražošanā tika patērētas izejvielas un kāds bija to apjoms (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts, nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma sistēmas gadījumā – pamatregulas III pielikuma II daļas 2. punkts). Uzskatīja arī, ka SION attiecīgajam ražojumam nebija pietiekami precīzas un tās nevar veidot faktiskā patēriņa pārbaudes sistēmu, jo minēto standarta normu struktūra neļauj Indijas valdībai pietiekami precīzi pārbaudīt, kādi izejmateriālu daudzumi tika patērēti eksporta produkcijā. Turklāt Indijas valdība nav veikusi turpmāku pārbaudi, pamatojoties uz faktiskajiem izmantotajiem izejmateriāliem, lai gan šī pārbaude būtu parasti jāveic, ja nav efektīvas pārbaudes sistēmas (pamatregulas II pielikuma II daļas 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts). |
| --- | --- |

(51)

Šajā gadījumā izmantoto apakšshēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (aizvietojumu atmaksāšanas definīcija un noteikumi). Indijas valdība efektīvi nepiemēroja pārbaudes sistēmu vai procedūru, kas apstiprinātu, ka eksportētā ražojuma ražošanā tika patērētas izejvielas un kāds bija to apjoms (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts, nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma sistēmas gadījumā – pamatregulas III pielikuma II daļas 2. punkts). Uzskatīja arī, ka SION attiecīgajam ražojumam nebija pietiekami precīzas un tās nevar veidot faktiskā patēriņa pārbaudes sistēmu, jo minēto standarta normu struktūra neļauj Indijas valdībai pietiekami precīzi pārbaudīt, kādi izejmateriālu daudzumi tika patērēti eksporta produkcijā. Turklāt Indijas valdība nav veikusi turpmāku pārbaudi, pamatojoties uz faktiskajiem izmantotajiem izejmateriāliem, lai gan šī pārbaude būtu parasti jāveic, ja nav efektīvas pārbaudes sistēmas (pamatregulas II pielikuma II daļas 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts).

| (52) | Tāpēc šī apakšshēma ir kompensējama. |
| --- | --- |

(52)

Tāpēc šī apakšshēma ir kompensējama.

e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (53) | Ja nav atļautas nodokļu atmaksāšanas sistēmas vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmas, kompensējamais labums ir atbrīvojums no ievedmuitas kopumā, kas parasti jāmaksā, importējot izejmateriālus. Šajā ziņā jānorāda, ka pamatregula ne tikai paredz to, ka tiek kompensēta maksājumu “pārsniegtā” atmaksa. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu un I pielikuma i) punktu pārsniegto nodokļu atmaksu var kompensēt, tikai ievērojot pamatregulas II un III pielikuma nosacījumus. Tomēr šajā gadījumā šie nosacījumi nebija izpildīti. Tādēļ, ja netiek pierādīts, ka bijusi pienācīga uzraudzība, nodokļu atmaksas shēmām minēto izņēmumu nepiemēro, bet piemēro parasto noteikumu par to, ka kompensē nesamaksāto nodokļu summu (nesaņemtie ieņēmumi), nevis kādu varbūtēju ievedmuitas pārsnieguma atmaksu. Kā izklāstīts pamatregulas II pielikuma II daļā un III pielikuma II daļā, izmeklēšanas iestādei nav jāaprēķina šāda pārmērīga nodokļu atlaišana. Gluži otrādi, saskaņā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu izmeklēšanas iestādei tikai jāsniedz pietiekami pierādījumi, lai atspēkotu šķietamās pārbaudes sistēmas atbilstību. |
| --- | --- |

(53)

Ja nav atļautas nodokļu atmaksāšanas sistēmas vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmas, kompensējamais labums ir atbrīvojums no ievedmuitas kopumā, kas parasti jāmaksā, importējot izejmateriālus. Šajā ziņā jānorāda, ka pamatregula ne tikai paredz to, ka tiek kompensēta maksājumu “pārsniegtā” atmaksa. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu un I pielikuma i) punktu pārsniegto nodokļu atmaksu var kompensēt, tikai ievērojot pamatregulas II un III pielikuma nosacījumus. Tomēr šajā gadījumā šie nosacījumi nebija izpildīti. Tādēļ, ja netiek pierādīts, ka bijusi pienācīga uzraudzība, nodokļu atmaksas shēmām minēto izņēmumu nepiemēro, bet piemēro parasto noteikumu par to, ka kompensē nesamaksāto nodokļu summu (nesaņemtie ieņēmumi), nevis kādu varbūtēju ievedmuitas pārsnieguma atmaksu. Kā izklāstīts pamatregulas II pielikuma II daļā un III pielikuma II daļā, izmeklēšanas iestādei nav jāaprēķina šāda pārmērīga nodokļu atlaišana. Gluži otrādi, saskaņā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu izmeklēšanas iestādei tikai jāsniedz pietiekami pierādījumi, lai atspēkotu šķietamās pārbaudes sistēmas atbilstību.

| (54) | Subsīdijas summu uzņēmumam, kas izmantoja AAS, aprēķināja, pamatojoties uz nepiemēroto ievedmuitu (pamata muitas nodoklis un īpašais muitas papildnodoklis) par materiāliem, kas importēti saskaņā ar apakšshēmu IP laikā (skaitītājs). Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu, ja prasība ir pamatota, no kopējās subsīdijas atskaitīja izmaksas, kas jāmaksā, lai saņemtu subsīdiju. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdiju summu kā atbilstīgu saucēju iedalīja visam attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumam IP laikā, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta saistību izpilde, un tā netika piešķirta, pamatojoties uz izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(54)

Subsīdijas summu uzņēmumam, kas izmantoja AAS, aprēķināja, pamatojoties uz nepiemēroto ievedmuitu (pamata muitas nodoklis un īpašais muitas papildnodoklis) par materiāliem, kas importēti saskaņā ar apakšshēmu IP laikā (skaitītājs). Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu, ja prasība ir pamatota, no kopējās subsīdijas atskaitīja izmaksas, kas jāmaksā, lai saņemtu subsīdiju. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdiju summu kā atbilstīgu saucēju iedalīja visam attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumam IP laikā, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta saistību izpilde, un tā netika piešķirta, pamatojoties uz izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

| (55) | Subsīdijas likme, ko IP laikā attiecībā uz šo shēmu noteica attiecīgajam uzņēmumam, bija 2,94 %. |
| --- | --- |

(55)

Subsīdijas likme, ko IP laikā attiecībā uz šo shēmu noteica attiecīgajam uzņēmumam, bija 2,94 %.

3.4.   Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (“EPCGS”)

a)   Juridiskais pamats

| (56) | Sīks EPCGS apraksts sniegts ATP 09-14 5. nodaļā, kā arī HOP I 09-14 5. nodaļā. |
| --- | --- |

(56)

Sīks EPCGS apraksts sniegts ATP 09-14 5. nodaļā, kā arī HOP I 09-14 5. nodaļā.

b)   Atbilstības kritēriji

| (57) | Šo shēmu izmantot ir tiesīgi ražotāji eksportētāji, kā arī tirgotāji eksportētāji, kas ir “saistīti” ar ražotājiem un pakalpojumu sniedzējiem. |
| --- | --- |

(57)

Šo shēmu izmantot ir tiesīgi ražotāji eksportētāji, kā arī tirgotāji eksportētāji, kas ir “saistīti” ar ražotājiem un pakalpojumu sniedzējiem.

c)   Īstenošana praksē

| (58) | Saskaņā ar nosacījumu par pienākumu eksportēt uzņēmumam ir atļauts importēt kapitālieguldījumu preces (jaunas un lietotas kapitālieguldījumu preces) ar samazinātu muitas likmi. Tālab pēc pieteikuma saņemšanas un nodevas samaksas Indijas valdība izsniedz EPCGS licenci. Shēma paredz samazinātu ievedmuitas likmi 5 % apmērā, kas piemērojama visām kapitālieguldījumu precēm, kuras importētas saskaņā ar šo shēmu. Lai eksporta pienākums tiktu izpildīts, importētās kapitālieguldījumu preces jāizmanto, lai konkrētā periodā saražotu konkrētu eksporta preču daudzumu. Saskaņā ar ATP 09-14 kapitālieguldījumu preces var importēt, atbilstīgi EPCGS piemērojot ievedmuitas likmi 0 % apmērā, taču šādā gadījumā eksporta pienākuma īstenošanas termiņš ir īsāks, proti, 6, nevis 8 gadi no atļaujas izsniegšanas dienas. EPCGS licences turētājs var iegūt kapitālieguldījumu preces arī vietējā tirgū. Šādā gadījumā vietējais kapitālieguldījumu preču ražotājs var izmantot priekšrocību importēt tādas ar muitas nodokli neapliekamas sastāvdaļas, kas vajadzīgas minēto kapitālieguldījumu preču ražošanai. Vietējais ražotājs var arī pieprasīt attiecināt nosacītā eksporta priekšrocības uz kapitālieguldījumu preču piegādi EPCGS licences turētājam. |
| --- | --- |

(58)

Saskaņā ar nosacījumu par pienākumu eksportēt uzņēmumam ir atļauts importēt kapitālieguldījumu preces (jaunas un lietotas kapitālieguldījumu preces) ar samazinātu muitas likmi. Tālab pēc pieteikuma saņemšanas un nodevas samaksas Indijas valdība izsniedz EPCGS licenci. Shēma paredz samazinātu ievedmuitas likmi 5 % apmērā, kas piemērojama visām kapitālieguldījumu precēm, kuras importētas saskaņā ar šo shēmu. Lai eksporta pienākums tiktu izpildīts, importētās kapitālieguldījumu preces jāizmanto, lai konkrētā periodā saražotu konkrētu eksporta preču daudzumu. Saskaņā ar ATP 09-14 kapitālieguldījumu preces var importēt, atbilstīgi EPCGS piemērojot ievedmuitas likmi 0 % apmērā, taču šādā gadījumā eksporta pienākuma īstenošanas termiņš ir īsāks, proti, 6, nevis 8 gadi no atļaujas izsniegšanas dienas. EPCGS licences turētājs var iegūt kapitālieguldījumu preces arī vietējā tirgū. Šādā gadījumā vietējais kapitālieguldījumu preču ražotājs var izmantot priekšrocību importēt tādas ar muitas nodokli neapliekamas sastāvdaļas, kas vajadzīgas minēto kapitālieguldījumu preču ražošanai. Vietējais ražotājs var arī pieprasīt attiecināt nosacītā eksporta priekšrocības uz kapitālieguldījumu preču piegādi EPCGS licences turētājam.

| (59) | Tika konstatēts, ka visi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji izmantoja šo shēmu IP laikā. |
| --- | --- |

(59)

Tika konstatēts, ka visi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji izmantoja šo shēmu IP laikā.

d)   Secinājums par EPCGS

| (60) | EPCGS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē. Nodokļa likmju pazemināšana ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo ar šo koncesiju Indijas valdībai samazina tādus nodokļu ieņēmumus, kas citādi būtu jāiekasē. Turklāt nodokļu samazināšana rada priekšrocības eksportētājam, jo nodokļi, kas tiek ietaupīti importējot, uzlabo tā likviditāti. |
| --- | --- |

(60)

EPCGS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē. Nodokļa likmju pazemināšana ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo ar šo koncesiju Indijas valdībai samazina tādus nodokļu ieņēmumus, kas citādi būtu jāiekasē. Turklāt nodokļu samazināšana rada priekšrocības eksportētājam, jo nodokļi, kas tiek ietaupīti importējot, uzlabo tā likviditāti.

| (61) | Turklāt pēc likuma EPCGS ir atkarīga no eksporta izpildes, jo šādas licences var saņemt tikai tad, ja ir apņemšanās veikt eksportu. Tādēļ uzskata, ka shēma ir konkrēta un kompensējama saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(61)

Turklāt pēc likuma EPCGS ir atkarīga no eksporta izpildes, jo šādas licences var saņemt tikai tad, ja ir apņemšanās veikt eksportu. Tādēļ uzskata, ka shēma ir konkrēta un kompensējama saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu.

| (62) | Šo shēmu par pieļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Šādas pieļaujamas sistēmas nav attiecināmas uz kapitālieguldījumu precēm, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo kapitālieguldījumu preces netiek patērētas/iekļautas eksportēto ražojumu ražošanā. |
| --- | --- |

(62)

Šo shēmu par pieļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Šādas pieļaujamas sistēmas nav attiecināmas uz kapitālieguldījumu precēm, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo kapitālieguldījumu preces netiek patērētas/iekļautas eksportēto ražojumu ražošanā.

e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (63) | Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu subsīdijas summu aprēķināja, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli par importētajām kapitālieguldījumu precēm, sadalot subsīdiju par periodā, kas atbilst šādu kapitālieguldījumu preču parastam amortizācijas periodam attiecīgajā nozarē. Atbilstīgi ieviestajai praksei šādi aprēķinātā summa, ko var attiecināt uz IP, ir koriģēta, pieskaitot šajā laikposmā gūtos procentus, lai ņemtu vērā visu laika gaitā gūtā labuma vērtību. Uzskatīja, ka izmeklēšanas periodā Indijā šim nolūkam ir piemērota komerciālā procentu likme. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu, ja prasības bija pamatotas, tika atskaitītas izmaksas, kas jāsamaksā, lai saņemtu subsīdiju. |
| --- | --- |

(63)

Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu subsīdijas summu aprēķināja, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli par importētajām kapitālieguldījumu precēm, sadalot subsīdiju par periodā, kas atbilst šādu kapitālieguldījumu preču parastam amortizācijas periodam attiecīgajā nozarē. Atbilstīgi ieviestajai praksei šādi aprēķinātā summa, ko var attiecināt uz IP, ir koriģēta, pieskaitot šajā laikposmā gūtos procentus, lai ņemtu vērā visu laika gaitā gūtā labuma vērtību. Uzskatīja, ka izmeklēšanas periodā Indijā šim nolūkam ir piemērota komerciālā procentu likme. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu, ja prasības bija pamatotas, tika atskaitītas izmaksas, kas jāsamaksā, lai saņemtu subsīdiju.

| (64) | Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdiju summu kā atbilstīgu saucēju iedalīja visam attiecīgajam eksporta apgrozījumam IP laikā, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta saistību izpilde, un tā netika piešķirta, pamatojoties uz izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(64)

Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdiju summu kā atbilstīgu saucēju iedalīja visam attiecīgajam eksporta apgrozījumam IP laikā, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta saistību izpilde, un tā netika piešķirta, pamatojoties uz izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

| (65) | Subsīdijas likmes, ko IP laikā attiecībā uz šo shēmu noteica attiecīgajiem uzņēmumiem, bija 0,11 %, 0,16 % un 0,19 %. |
| --- | --- |

(65)

Subsīdijas likmes, ko IP laikā attiecībā uz šo shēmu noteica attiecīgajiem uzņēmumiem, bija 0,11 %, 0,16 % un 0,19 %.

3.5.   Uz eksportu orientētu struktūru shēma (“EOUS”)

a)   Juridiskais pamats

| (66) | Sīks EOUS apraksts sniegts ATP 09-14 6. nodaļā, kā arī HOP I 09-14 6. nodaļā. |
| --- | --- |

(66)

Sīks EOUS apraksts sniegts ATP 09-14 6. nodaļā, kā arī HOP I 09-14 6. nodaļā.

b)   Atbilstības kritēriji

| (67) | Izņemot uzņēmumus, kas nodarbojas tikai ar tirdzniecību, visus uzņēmumus, kuri principā veic visu saražoto preču vai pakalpojumu eksportu, var iekļaut EOUS. Ražošanas nozares uzņēmumiem ir jāievēro obligātie sliekšņi ieguldījumiem pamatlīdzekļos, lai tiem būtu tiesības uz EOUS. |
| --- | --- |

(67)

Izņemot uzņēmumus, kas nodarbojas tikai ar tirdzniecību, visus uzņēmumus, kuri principā veic visu saražoto preču vai pakalpojumu eksportu, var iekļaut EOUS. Ražošanas nozares uzņēmumiem ir jāievēro obligātie sliekšņi ieguldījumiem pamatlīdzekļos, lai tiem būtu tiesības uz EOUS.

c)   Īstenošana praksē

| (68) | Uz eksportu orientētas struktūras var atrasties un tikt nodibinātas jebkur Indijā. |
| --- | --- |

(68)

Uz eksportu orientētas struktūras var atrasties un tikt nodibinātas jebkur Indijā.

| (69) | Iesniegumā par EOU statusu jāiekļauj sīka informācija par turpmākajos piecos gados paredzētajām darbībām, cita starpā par plānotajiem ražošanas apjomiem, prognozēto eksporta vērtību, importa noteikumiem un vietējām prasībām. Ja iestāde pieņem uzņēmuma pieteikumu, ar šo pieņemšanu saistītos noteikumus paziņo uzņēmumam. Līgums par to, ka uzņēmumu atzīst par atbilstīgu EOUS, ir spēkā piecus gadus. To var pagarināt uz nākamajiem periodiem. |
| --- | --- |

(69)

Iesniegumā par EOU statusu jāiekļauj sīka informācija par turpmākajos piecos gados paredzētajām darbībām, cita starpā par plānotajiem ražošanas apjomiem, prognozēto eksporta vērtību, importa noteikumiem un vietējām prasībām. Ja iestāde pieņem uzņēmuma pieteikumu, ar šo pieņemšanu saistītos noteikumus paziņo uzņēmumam. Līgums par to, ka uzņēmumu atzīst par atbilstīgu EOUS, ir spēkā piecus gadus. To var pagarināt uz nākamajiem periodiem.

| (70) | Saskaņā ar ATP 09-14 obligāts pienākums saistībā ar EOU ir gūt neto valūtas ieņēmumus (“NFE”); t. i., atskaites periodā (pieci gadi) kopējai eksporta vērtībai jāpārsniedz importēto preču kopējā vērtība. |
| --- | --- |

(70)

Saskaņā ar ATP 09-14 obligāts pienākums saistībā ar EOU ir gūt neto valūtas ieņēmumus (“NFE”); t. i., atskaites periodā (pieci gadi) kopējai eksporta vērtībai jāpārsniedz importēto preču kopējā vērtība.

| (71) | Uz eksportu orientētas struktūras ir tiesīgas saņemt šādas koncesijas:






  i) | atbrīvojums no ievedmuitas visu veidu precēm (tostarp kapitālieguldījumu precēm, izejmateriāliem un palīgmateriāliem), kas vajadzīgi apstrādes, ražošanai, pārstrādes procesos vai saistībā ar šādiem procesiem; |
| --- | --- | --- |

(71)

Uz eksportu orientētas struktūras ir tiesīgas saņemt šādas koncesijas:

i)

atbrīvojums no ievedmuitas visu veidu precēm (tostarp kapitālieguldījumu precēm, izejmateriāliem un palīgmateriāliem), kas vajadzīgi apstrādes, ražošanai, pārstrādes procesos vai saistībā ar šādiem procesiem;

| ii) | atbrīvojums no akcīzes nodokļa, ko piemēro precēm, kuras iepirktas vietējā tirgū; |
| --- | --- |

ii)

atbrīvojums no akcīzes nodokļa, ko piemēro precēm, kuras iepirktas vietējā tirgū;

| iii) | par vietējā tirgū pirktām precēm samaksāta centrālā tirdzniecības nodokļa atmaksāšana; |
| --- | --- |

iii)

par vietējā tirgū pirktām precēm samaksāta centrālā tirdzniecības nodokļa atmaksāšana;

| iv) | iespēja līdz pat 50 % no eksporta vērtības vietējā tirgū produkciju pārdot ar FOB nosacījumiem, gūstot pozitīvu NFE peļņu pēc koncesiju maksājumu veikšanas, proti, akcīzes nodokļa samaksas par gatavajiem ražojumiem; |
| --- | --- |

iv)

iespēja līdz pat 50 % no eksporta vērtības vietējā tirgū produkciju pārdot ar FOB nosacījumiem, gūstot pozitīvu NFE peļņu pēc koncesiju maksājumu veikšanas, proti, akcīzes nodokļa samaksas par gatavajiem ražojumiem;

| v) | nodokļa daļēja atmaksāšana par degvielu, kas iepirkta no naftas uzņēmumiem vietējā tirgū; |
| --- | --- |

v)

nodokļa daļēja atmaksāšana par degvielu, kas iepirkta no naftas uzņēmumiem vietējā tirgū;

| vi) | atbrīvojums no ienākuma nodokļa, ko parasti maksā par peļņu, kura saskaņā ar Ienākuma nodokļa likuma 10.B iedaļu gūta no eksporta preču pārdošanas, 10 gadus pēc uzņēmuma darbības sākšanas. |
| --- | --- |

vi)

atbrīvojums no ienākuma nodokļa, ko parasti maksā par peļņu, kura saskaņā ar Ienākuma nodokļa likuma 10.B iedaļu gūta no eksporta preču pārdošanas, 10 gadus pēc uzņēmuma darbības sākšanas.

| (72) | Struktūras, kas darbojas saskaņā ar šo shēmu, ir muitas ierēdņu uzraudzībā. |
| --- | --- |

(72)

Struktūras, kas darbojas saskaņā ar šo shēmu, ir muitas ierēdņu uzraudzībā.

| (73) | Šīm struktūrām ir juridiskas saistības veikt atbilstīgu uzskaiti par visu importu, visu importēto materiālu patēriņu un izlietojumu, kā arī par veikto eksportu saskaņā ar HOP I 09–14 attiecīgo punktu. Šie dokumenti, izmantojot ceturkšņa un ikgadējos progresa ziņojumus, ir periodiski jāiesniedz kompetentajām iestādēm Indijā. |
| --- | --- |

(73)

Šīm struktūrām ir juridiskas saistības veikt atbilstīgu uzskaiti par visu importu, visu importēto materiālu patēriņu un izlietojumu, kā arī par veikto eksportu saskaņā ar HOP I 09–14 attiecīgo punktu. Šie dokumenti, izmantojot ceturkšņa un ikgadējos progresa ziņojumus, ir periodiski jāiesniedz kompetentajām iestādēm Indijā.

| (74) | Tomēr, kā noteikts HOP I 09-14 attiecīgajā iedaļā, “EOU nekad nepieprasa, lai katrs importa sūtījums atbilstu tās eksporta līmenim, pārvedumiem uz citām struktūrām, pārdošanas apjomiem DTA (domestic tariff area) vai krājumiem”. |
| --- | --- |

(74)

Tomēr, kā noteikts HOP I 09-14 attiecīgajā iedaļā, “EOU nekad nepieprasa, lai katrs importa sūtījums atbilstu tās eksporta līmenim, pārvedumiem uz citām struktūrām, pārdošanas apjomiem DTA (domestic tariff area) vai krājumiem”.

| (75) | Preces, ko pārdod vietējā tirgū, nosūta un reģistrē pēc pašsertifikācijas principa. EOU eksporta sūtījumu nosūtīšanas procesu pārrauga muitas/akcīzes ierēdnis. |
| --- | --- |

(75)

Preces, ko pārdod vietējā tirgū, nosūta un reģistrē pēc pašsertifikācijas principa. EOU eksporta sūtījumu nosūtīšanas procesu pārrauga muitas/akcīzes ierēdnis.

| (76) | Šajā lietā viens no izlasē iekļautajiem eksportētājiem izmantoja EOUS. Šis eksportētājs izmantoja minēto shēmu, lai veiktu izejmateriālu, palīgmateriālu un kapitālieguldījumu preču beznodokļa importu, vietējā tirgū iepirktu preces, nemaksājot akcīzes nodokli, saņemtu tirdzniecības nodokļa kompensāciju un vietējā tirgū pārdotu daļu no saražotajām precēm. Tāpēc eksportētājs izmantoja visas priekšrocības, kas minētas iepriekš 71. apsvēruma i)–vi) punktā. Tomēr attiecībā uz atbrīvojumu no ienākuma nodokļa saskaņā ar Ienākuma nodokļa likuma 10.B iedaļu izmeklēšanā konstatēja, ka no 2010. gada 1. aprīļa uzņēmums vairs nav tiesīgs saņemt šo atbrīvojumu. Tāpēc noteikumi par EOU atbrīvojumu no ienākuma nodokļa saistībā ar šo izmeklēšanu vairs nav jāņem vērā. |
| --- | --- |

(76)

Šajā lietā viens no izlasē iekļautajiem eksportētājiem izmantoja EOUS. Šis eksportētājs izmantoja minēto shēmu, lai veiktu izejmateriālu, palīgmateriālu un kapitālieguldījumu preču beznodokļa importu, vietējā tirgū iepirktu preces, nemaksājot akcīzes nodokli, saņemtu tirdzniecības nodokļa kompensāciju un vietējā tirgū pārdotu daļu no saražotajām precēm. Tāpēc eksportētājs izmantoja visas priekšrocības, kas minētas iepriekš 71. apsvēruma i)–vi) punktā. Tomēr attiecībā uz atbrīvojumu no ienākuma nodokļa saskaņā ar Ienākuma nodokļa likuma 10.B iedaļu izmeklēšanā konstatēja, ka no 2010. gada 1. aprīļa uzņēmums vairs nav tiesīgs saņemt šo atbrīvojumu. Tāpēc noteikumi par EOU atbrīvojumu no ienākuma nodokļa saistībā ar šo izmeklēšanu vairs nav jāņem vērā.

| (77) | Uzņēmums, par kuru konstatēja, ka tas darbojas kā EOU, ļoti vēlā izmeklēšanas posmā iesniedza detalizētas piezīmes par šo shēmu un cita starpā apgalvoja, ka dažādi pasākumi, kas pieejami uz eksportu orientētai struktūrai, nav kompensējamas subsīdijas. Šajā izmeklēšanas posmā vēl nav pagūta minēto piezīmju analīze, taču tās pienācīgi ņems vērā nākamajos šīs izmeklēšanas posmos. |
| --- | --- |

(77)

Uzņēmums, par kuru konstatēja, ka tas darbojas kā EOU, ļoti vēlā izmeklēšanas posmā iesniedza detalizētas piezīmes par šo shēmu un cita starpā apgalvoja, ka dažādi pasākumi, kas pieejami uz eksportu orientētai struktūrai, nav kompensējamas subsīdijas. Šajā izmeklēšanas posmā vēl nav pagūta minēto piezīmju analīze, taču tās pienācīgi ņems vērā nākamajos šīs izmeklēšanas posmos.

d)   Secinājumi par EOUS

| (78) | EOU atbrīvojums no trīs veidu ievedmuitas nodokļiem (“pamata muitas nodoklis”, “muitas nodoklis izglītības vajadzībām” (Education Cess on Customs Duty) un “augstākā līmeņa vidējās izglītības nodoklis” (Higher Secondary Education Cess)), un tirdzniecības nodokļa kompensācija ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Valdība atsakās no ieņēmumiem, kas tai citādi pienāktos, ja šīs shēmas nebūtu, tādējādi uz eksportu orientētajai struktūrai piešķir pamatregulas 3. panta 2. punkta nozīmē priekšrocību, jo tā savu likviditāti uzlaboja, nesamaksājot nodokļus, kas parasti būtu jāmaksā, un saņemot tirdzniecības nodokļa kompensāciju. |
| --- | --- |

(78)

EOU atbrīvojums no trīs veidu ievedmuitas nodokļiem (“pamata muitas nodoklis”, “muitas nodoklis izglītības vajadzībām” (Education Cess on Customs Duty) un “augstākā līmeņa vidējās izglītības nodoklis” (Higher Secondary Education Cess)), un tirdzniecības nodokļa kompensācija ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Valdība atsakās no ieņēmumiem, kas tai citādi pienāktos, ja šīs shēmas nebūtu, tādējādi uz eksportu orientētajai struktūrai piešķir pamatregulas 3. panta 2. punkta nozīmē priekšrocību, jo tā savu likviditāti uzlaboja, nesamaksājot nodokļus, kas parasti būtu jāmaksā, un saņemot tirdzniecības nodokļa kompensāciju.

| (79) | Turklāt EOU nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Tā neatbilst noteikumiem, kas iekļauti pamatregulas I pielikuma h) un i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma definīcija un noteikumi). Indijas valdība neefektīvi piemēroja pārbaudes sistēmu vai procedūru, lai pārliecinātos, vai un kādā daudzumā eksportētā ražojuma ražošanā tika patērētas izejvielas (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts un nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma shēmas gadījumā — pamatregulas III pielikuma II daļas 2. punkts). Ieviestās pārbaudes sistēmas mērķis ir uzraudzīt ārvalstu valūtas neto ieņēmumu saistības, nevis importa patēriņu eksportēto preču ražošanā. |
| --- | --- |

(79)

Turklāt EOU nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Tā neatbilst noteikumiem, kas iekļauti pamatregulas I pielikuma h) un i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma definīcija un noteikumi). Indijas valdība neefektīvi piemēroja pārbaudes sistēmu vai procedūru, lai pārliecinātos, vai un kādā daudzumā eksportētā ražojuma ražošanā tika patērētas izejvielas (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts un nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma shēmas gadījumā — pamatregulas III pielikuma II daļas 2. punkts). Ieviestās pārbaudes sistēmas mērķis ir uzraudzīt ārvalstu valūtas neto ieņēmumu saistības, nevis importa patēriņu eksportēto preču ražošanā.

| (80) | Atbrīvojums no akcīzes nodokļa un tā ievedmuitas nodokļa ekvivalenta (“EED”) tomēr nerada negūtus ieņēmumus, kas citādi būtu gūti. Ja akcīzes nodoklis un muitas papildnodoklis tiktu samaksāts, tos varētu izmantot kā kredītu savām nākotnes nodokļu maksājumu saistībām (tā sauktais “CENVAT mehānisms”), kas ir ar PVN salīdzināma sistēma un Indijas uzņēmumiem ļauj nodokļus par pirkumiem kompensēt ar nodokļiem, kas maksājami par pārdevumiem. Tāpēc šie nodokļi nav galīgi. Izmantojot tikai CENVAT kredītu, galīgs maksājums attiecas tikai uz pievienoto vērtību, nevis izejmateriāliem. |
| --- | --- |

(80)

Atbrīvojums no akcīzes nodokļa un tā ievedmuitas nodokļa ekvivalenta (“EED”) tomēr nerada negūtus ieņēmumus, kas citādi būtu gūti. Ja akcīzes nodoklis un muitas papildnodoklis tiktu samaksāts, tos varētu izmantot kā kredītu savām nākotnes nodokļu maksājumu saistībām (tā sauktais “CENVAT mehānisms”), kas ir ar PVN salīdzināma sistēma un Indijas uzņēmumiem ļauj nodokļus par pirkumiem kompensēt ar nodokļiem, kas maksājami par pārdevumiem. Tāpēc šie nodokļi nav galīgi. Izmantojot tikai CENVAT kredītu, galīgs maksājums attiecas tikai uz pievienoto vērtību, nevis izejmateriāliem.

| (81) | Tāpēc vienīgi atbrīvojums no pamata muitas nodokļa, no muitas nodokļa izglītības vajadzībām un augstākā līmeņa vidējās izglītības nodokļa, kā arī centralizētā tirdzniecības nodokļa kompensācija, veido subsīdijas pamatregulas 3. panta nozīmē. Tās pēc likuma ir atkarīgas no eksporta izpildes, un tādēļ pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta nozīmē tās ir atzītas par konkrētām un kompensējamām. EOU mērķis produkciju eksportēt, kā paredzēts ATP 09-14 6.1. nodaļā, ir obligāts nosacījums (conditio sine qua non), lai varētu izmantot šādus stimulus. |
| --- | --- |

(81)

Tāpēc vienīgi atbrīvojums no pamata muitas nodokļa, no muitas nodokļa izglītības vajadzībām un augstākā līmeņa vidējās izglītības nodokļa, kā arī centralizētā tirdzniecības nodokļa kompensācija, veido subsīdijas pamatregulas 3. panta nozīmē. Tās pēc likuma ir atkarīgas no eksporta izpildes, un tādēļ pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta nozīmē tās ir atzītas par konkrētām un kompensējamām. EOU mērķis produkciju eksportēt, kā paredzēts ATP 09-14 6.1. nodaļā, ir obligāts nosacījums (conditio sine qua non), lai varētu izmantot šādus stimulus.

e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (82) | Kompensējama priekšrocība tātad ir atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem (pamata muitas nodokļa, muitas nodokļa izglītības vajadzībām, augstākā līmeņa vidējās izglītības nodokļa), kas parasti jāmaksā, veicot importu, kā arī centralizētā tirdzniecības nodokļa kompensācija IP laikā. |
| --- | --- |

(82)

Kompensējama priekšrocība tātad ir atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem (pamata muitas nodokļa, muitas nodokļa izglītības vajadzībām, augstākā līmeņa vidējās izglītības nodokļa), kas parasti jāmaksā, veicot importu, kā arī centralizētā tirdzniecības nodokļa kompensācija IP laikā.

i)   Atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem (pamata muitas nodokļa, muitas nodokļa izglītības vajadzībām, augstākā līmeņa vidējās izglītības nodokļa) un centralizētā tirdzniecības nodokļa kompensācija par izejmateriāliem un palīgmateriāliem

| (83) | Subsīdijas summa eksportētājam, kas ir uz eksportu orientēta struktūra, tika aprēķināta, pamatojoties uz nepiemērotajiem ievedmuitas nodokļiem (pamata muitas nodokļa, muitas nodokļa izglītības vajadzībām, augstākā līmeņa vidējās izglītības nodokļa) par materiāliem, kas importēti EOU vajadzībām kopumā, un tirdzniecības nodokļa, kurš atmaksāts IP laikā. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu izmaksas, kas jāmaksā, lai saņemtu subsīdiju, tika atskaitītas no šīs summas, lai noteiktu subsīdijas apjomu (skaitītāju). Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdiju summu kā atbilstīgu saucēju iedalīja visam attiecīgā eksporta apgrozījumam IP laikā, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta saistību izpilde, un tā netika piešķirta, pamatojoties uz izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. Tādējādi iegūtā subsīdijas norma attiecīgajam uzņēmumam bija 2,68 %. |
| --- | --- |

(83)

Subsīdijas summa eksportētājam, kas ir uz eksportu orientēta struktūra, tika aprēķināta, pamatojoties uz nepiemērotajiem ievedmuitas nodokļiem (pamata muitas nodokļa, muitas nodokļa izglītības vajadzībām, augstākā līmeņa vidējās izglītības nodokļa) par materiāliem, kas importēti EOU vajadzībām kopumā, un tirdzniecības nodokļa, kurš atmaksāts IP laikā. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu izmaksas, kas jāmaksā, lai saņemtu subsīdiju, tika atskaitītas no šīs summas, lai noteiktu subsīdijas apjomu (skaitītāju). Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdiju summu kā atbilstīgu saucēju iedalīja visam attiecīgā eksporta apgrozījumam IP laikā, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta saistību izpilde, un tā netika piešķirta, pamatojoties uz izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. Tādējādi iegūtā subsīdijas norma attiecīgajam uzņēmumam bija 2,68 %.

ii)   Atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem (pamata muitas nodokļa, muitas nodokļa izglītības vajadzībām un augstākā līmeņa vidējās izglītības nodokļa) par kapitālieguldījumu precēm

| (84) | Kapitālieguldījumu preces fiziski nav iestrādātas gatavajās precēs. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu priekšrocība, ko gūst attiecīgais uzņēmums, ir aprēķināta, pamatojoties uz nesamaksāto ievedmuitu par importētajām kapitālieguldījumu precēm, kuru sadala par periodu, kas atbilst parastam šādu preču amortizācijas periodam vienā no uzņēmumiem, par ko veic izmeklēšanu. Tādējādi aprēķinātā summa tad ir attiecināma uz IP, un tā tika koriģēta, pieskaitot procentus šajā periodā, lai atspoguļotu priekšrocību radīto vērtību laika gaitā un tādā veidā noteiktu visas priekšrocības, ko no šīs shēmas guvis saņēmējs. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdiju summu kā atbilstīgu saucēju iedalīja visam attiecīgā eksporta apgrozījumam IP laikā, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta saistību izpilde, un tā netika piešķirta, pamatojoties uz izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. Tādējādi iegūtā subsīdijas norma attiecīgajam uzņēmumam bija 0,05 %. |
| --- | --- |

(84)

Kapitālieguldījumu preces fiziski nav iestrādātas gatavajās precēs. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu priekšrocība, ko gūst attiecīgais uzņēmums, ir aprēķināta, pamatojoties uz nesamaksāto ievedmuitu par importētajām kapitālieguldījumu precēm, kuru sadala par periodu, kas atbilst parastam šādu preču amortizācijas periodam vienā no uzņēmumiem, par ko veic izmeklēšanu. Tādējādi aprēķinātā summa tad ir attiecināma uz IP, un tā tika koriģēta, pieskaitot procentus šajā periodā, lai atspoguļotu priekšrocību radīto vērtību laika gaitā un tādā veidā noteiktu visas priekšrocības, ko no šīs shēmas guvis saņēmējs. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdiju summu kā atbilstīgu saucēju iedalīja visam attiecīgā eksporta apgrozījumam IP laikā, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta saistību izpilde, un tā netika piešķirta, pamatojoties uz izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. Tādējādi iegūtā subsīdijas norma attiecīgajam uzņēmumam bija 0,05 %.

| (85) | Kopējā subsīdijas norma, kas iegūta saskaņā ar EOUS, attiecīgajam uzņēmumam ir 2,73 %. |
| --- | --- |

(85)

Kopējā subsīdijas norma, kas iegūta saskaņā ar EOUS, attiecīgajam uzņēmumam ir 2,73 %.

3.6.   Mērķa ražojumu shēma (“FPS”)

a)   Juridiskais pamats

| (86) | Sīks shēmas apraksts sniegts ATP 09-14 3.15.-3.17. punktā, kā arī HOP I 09-14 3.9.-3.11. nodaļā. |
| --- | --- |

(86)

Sīks shēmas apraksts sniegts ATP 09-14 3.15.-3.17. punktā, kā arī HOP I 09-14 3.9.-3.11. nodaļā.

b)   Atbilstības kritēriji

| (87) | Saskaņā ar ATP 09-14 3.15.2. punktu šo shēmu ir tiesības izmantot to ražojumu eksportētājiem, par kuriem paziņots PR I 09–1437D pielikumā. |
| --- | --- |

(87)

Saskaņā ar ATP 09-14 3.15.2. punktu šo shēmu ir tiesības izmantot to ražojumu eksportētājiem, par kuriem paziņots PR I 09–1437D pielikumā.

c)   Īstenošana praksē

| (88) | PR I 09–1437D pielikumā ietverto ražojumu eksportētājs var pieteikties FPS nodokļu kredīta ekvivalentam 2 % vai 5 % apmērā no eksporta FOB vērtības. Taču iepriekš minētā 37D pielikuma 2. un 5. tabulā iekļautajiem īpaša mērķa ražojumiem/nozarēm ir tiesības izmantot nodokļu kredīta ekvivalentu 5 % apmērā no eksporta FOB vērtības. Attiecīgais ražojums, uz kuru attiecas izmeklēšana, ir īpašais mērķa ražojums. |
| --- | --- |

(88)

PR I 09–1437D pielikumā ietverto ražojumu eksportētājs var pieteikties FPS nodokļu kredīta ekvivalentam 2 % vai 5 % apmērā no eksporta FOB vērtības. Taču iepriekš minētā 37D pielikuma 2. un 5. tabulā iekļautajiem īpaša mērķa ražojumiem/nozarēm ir tiesības izmantot nodokļu kredīta ekvivalentu 5 % apmērā no eksporta FOB vērtības. Attiecīgais ražojums, uz kuru attiecas izmeklēšana, ir īpašais mērķa ražojums.

| (89) | FPS ir pēceksportēšanas shēma, t. i., lai varētu gūt labumu no šīs shēmas, uzņēmumam ir jāeksportē. Tāpēc uzņēmums tiešsaistē aizpilda pieteikumu attiecīgajai iestādei, pievieno tam eksporta rīkojumu un rēķinu, bankas rēķinu, kas liecina, ka pieteikuma nodeva ir samaksāta, nosūtīšanas rēķinus un bankas apstiprinājumu par maksājumu saņemšanu vai ārvalstu iekšējā pārveduma apstiprinājuma dokumentu tiešas aprites gadījumā. Gadījumos, kad nosūtīšanas rēķinu un/vai bankas apstiprinājumu oriģināli ir iesniegti, lai saņemtu priekšrocības no citām shēmām, uzņēmums var iesniegt savas kopijas, atsaucoties uz attiecīgo iestādi, kurai ir iesniegts oriģinālais dokuments. Pieteikumā FPS nodokļu kredītam tiešsaistē var ietvert ne vairāk kā 50 nosūtīšanas rēķinus. |
| --- | --- |

(89)

FPS ir pēceksportēšanas shēma, t. i., lai varētu gūt labumu no šīs shēmas, uzņēmumam ir jāeksportē. Tāpēc uzņēmums tiešsaistē aizpilda pieteikumu attiecīgajai iestādei, pievieno tam eksporta rīkojumu un rēķinu, bankas rēķinu, kas liecina, ka pieteikuma nodeva ir samaksāta, nosūtīšanas rēķinus un bankas apstiprinājumu par maksājumu saņemšanu vai ārvalstu iekšējā pārveduma apstiprinājuma dokumentu tiešas aprites gadījumā. Gadījumos, kad nosūtīšanas rēķinu un/vai bankas apstiprinājumu oriģināli ir iesniegti, lai saņemtu priekšrocības no citām shēmām, uzņēmums var iesniegt savas kopijas, atsaucoties uz attiecīgo iestādi, kurai ir iesniegts oriģinālais dokuments. Pieteikumā FPS nodokļu kredītam tiešsaistē var ietvert ne vairāk kā 50 nosūtīšanas rēķinus.

| (90) | Tika konstatēts, ka saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem FPS kredītus var iegrāmatot pēc uzkrāšanas principa kā ienākumus darījumu kontā pēc eksporta pienākuma izpildes. Šādu kredītu var izmantot muitas nodokļu maksāšanai par turpmāku importu, importējot jebkādas preces, izņemot kapitālieguldījumu preces un preces, uz kurām attiecas importa ierobežojumi. Preces, kas importētas par šādu kredītu līdzekļiem, var pārdot vietējā tirgū (maksājot tirdzniecības nodokli) vai izmantot citādi. FPS kredīti ir brīvi nododami tālāk un derīgi 24 mēnešus no izsniegšanas dienas. |
| --- | --- |

(90)

Tika konstatēts, ka saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem FPS kredītus var iegrāmatot pēc uzkrāšanas principa kā ienākumus darījumu kontā pēc eksporta pienākuma izpildes. Šādu kredītu var izmantot muitas nodokļu maksāšanai par turpmāku importu, importējot jebkādas preces, izņemot kapitālieguldījumu preces un preces, uz kurām attiecas importa ierobežojumi. Preces, kas importētas par šādu kredītu līdzekļiem, var pārdot vietējā tirgū (maksājot tirdzniecības nodokli) vai izmantot citādi. FPS kredīti ir brīvi nododami tālāk un derīgi 24 mēnešus no izsniegšanas dienas.

| (91) | Tika konstatēts, ka divi izlasē iekļautie uzņēmumi izmantoja šo shēmu IP laikā. |
| --- | --- |

(91)

Tika konstatēts, ka divi izlasē iekļautie uzņēmumi izmantoja šo shēmu IP laikā.

d)   Secinājums par FPS

| (92) | FPS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē. FPS kredīts ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo šo kredītu izmantos, lai atlīdzinātu ievedmuitas nodokli, tādējādi samazinot Indijas valdības nodokļu ieņēmumus, kas citādi būtu gūti. Turklāt FPS kredīts sniedz labumu eksportētājam, jo uzlabo tā likviditāti. |
| --- | --- |

(92)

FPS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē. FPS kredīts ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo šo kredītu izmantos, lai atlīdzinātu ievedmuitas nodokli, tādējādi samazinot Indijas valdības nodokļu ieņēmumus, kas citādi būtu gūti. Turklāt FPS kredīts sniedz labumu eksportētājam, jo uzlabo tā likviditāti.

| (93) | Turklāt pēc likuma FPS ir atkarīga no eksporta izpildes, un tādēļ saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunktu to uzskata par konkrētu un kompensējamu. |
| --- | --- |

(93)

Turklāt pēc likuma FPS ir atkarīga no eksporta izpildes, un tādēļ saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunktu to uzskata par konkrētu un kompensējamu.

| (94) | Šī shēma nav uzskatāma par pieļaujamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē, jo tā neatbilst pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļa atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma definīcija un noteikumi) paredzētajiem noteikumiem. Jo īpaši šajā gadījumā eksportētāja pienākums nav faktiski patērēt bez ievedmuitas nodokļa importētās preces ražošanas procesā, un kredīta apjomu neaprēķina saistībā ar faktiski izmantotajām izejvielām. Turklāt nepastāv sistēma vai procedūra, kas apstiprinātu, kuri izejmateriāli tika patērēti eksportēto ražojumu ražošanas procesā un vai bija pārsniegti ievedmuitas maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Visbeidzot, eksportētājam ir tiesības iegūt FPS priekšrocības neatkarīgi no tā, vai tas importē izejmateriālus. Lai gūtu priekšrocību, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti izejmateriāli. Tātad FPS piedāvātās priekšrocības var izmantot pat tie eksportētāji, kas visus izejmateriālus sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot kā izejmateriālus. |
| --- | --- |

(94)

Šī shēma nav uzskatāma par pieļaujamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē, jo tā neatbilst pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļa atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma definīcija un noteikumi) paredzētajiem noteikumiem. Jo īpaši šajā gadījumā eksportētāja pienākums nav faktiski patērēt bez ievedmuitas nodokļa importētās preces ražošanas procesā, un kredīta apjomu neaprēķina saistībā ar faktiski izmantotajām izejvielām. Turklāt nepastāv sistēma vai procedūra, kas apstiprinātu, kuri izejmateriāli tika patērēti eksportēto ražojumu ražošanas procesā un vai bija pārsniegti ievedmuitas maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Visbeidzot, eksportētājam ir tiesības iegūt FPS priekšrocības neatkarīgi no tā, vai tas importē izejmateriālus. Lai gūtu priekšrocību, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti izejmateriāli. Tātad FPS piedāvātās priekšrocības var izmantot pat tie eksportētāji, kas visus izejmateriālus sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot kā izejmateriālus.

e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (95) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu kompensējamo subsīdiju summu aprēķināja kā saņēmējam piešķirtās priekšrocības, ko konstatēja IP laikā. Šajā ziņā tika uzskatīts, ka saņēmējs gūst labumu tad, kad saskaņā ar šo shēmu notiek eksporta darījums. Tad Indijas valdībai ir tiesības atcelt muitas nodokli, un tas ir finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Tiklīdz muitas iestādes ir izdevušas eksporta nosūtīšanas rēķinu, kurā cita starpā norādīta FPS kredīta summa, kas piešķirama šim eksporta darījumam, Indijas valdība vairs nevar lemt piešķirt vai nepiešķirt subsīdiju. Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek uzskatīts par pareizu novērtēt priekšrocību saskaņā ar FPS kā kredītu summu, kas nopelnīta eksporta darījumos, kuri veikti saskaņā ar šo shēmu IP laikā. |
| --- | --- |

(95)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu kompensējamo subsīdiju summu aprēķināja kā saņēmējam piešķirtās priekšrocības, ko konstatēja IP laikā. Šajā ziņā tika uzskatīts, ka saņēmējs gūst labumu tad, kad saskaņā ar šo shēmu notiek eksporta darījums. Tad Indijas valdībai ir tiesības atcelt muitas nodokli, un tas ir finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Tiklīdz muitas iestādes ir izdevušas eksporta nosūtīšanas rēķinu, kurā cita starpā norādīta FPS kredīta summa, kas piešķirama šim eksporta darījumam, Indijas valdība vairs nevar lemt piešķirt vai nepiešķirt subsīdiju. Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek uzskatīts par pareizu novērtēt priekšrocību saskaņā ar FPS kā kredītu summu, kas nopelnīta eksporta darījumos, kuri veikti saskaņā ar šo shēmu IP laikā.

| (96) | Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam, ja prasības bija pamatotas, izmaksas, kas jāsamaksā, lai saņemtu subsīdiju, tika atskaitītas no apstiprinātās kredīta summas, un subsidētā summa izmantota kā skaitītājs. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdiju summu kā atbilstīgu saucēju iedalīja visam eksporta apgrozījumam IP laikā, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta saistību izpilde, un tā netika piešķirta, pamatojoties uz izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(96)

Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam, ja prasības bija pamatotas, izmaksas, kas jāsamaksā, lai saņemtu subsīdiju, tika atskaitītas no apstiprinātās kredīta summas, un subsidētā summa izmantota kā skaitītājs. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdiju summu kā atbilstīgu saucēju iedalīja visam eksporta apgrozījumam IP laikā, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta saistību izpilde, un tā netika piešķirta, pamatojoties uz izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

| (97) | Subsīdijas likme, ko IP laikā attiecībā uz šo shēmu noteica diviem attiecīgajiem uzņēmumiem, bija 4,80 %. |
| --- | --- |

(97)

Subsīdijas likme, ko IP laikā attiecībā uz šo shēmu noteica diviem attiecīgajiem uzņēmumiem, bija 4,80 %.

3.7.   Eksporta kredītu shēma (“ECS”)

a)   Juridiskais pamats

| (98) | Sīkāka informācija par shēmu ir izklāstīta Indijas Rezervju bankas (“IRB”) galvenajā apkārtrakstā DBOD Nr. DIR.(Exp).BC. 06/04.02.002/2010-10 (Eksporta kredīts rūpijās/ārvalstu valūtā), kas ir adresēts visām Indijas komercbankām. |
| --- | --- |

(98)

Sīkāka informācija par shēmu ir izklāstīta Indijas Rezervju bankas (“IRB”) galvenajā apkārtrakstā DBOD Nr. DIR.(Exp).BC. 06/04.02.002/2010-10 (Eksporta kredīts rūpijās/ārvalstu valūtā), kas ir adresēts visām Indijas komercbankām.

b)   Atbilstības kritēriji

| (99) | Šajā shēmā ir tiesīgi piedalīties ražotāji eksportētāji un tirgotāji eksportētāji. |
| --- | --- |

(99)

Šajā shēmā ir tiesīgi piedalīties ražotāji eksportētāji un tirgotāji eksportētāji.

c)   Īstenošana praksē

| (100) | ECS ietilpst divas apakšshēmas, proti, eksporta kredītu shēma pirms preču nosūtīšanas (“iepakošanas kredīts”), kas attiecas uz eksportētājam izsniegtajiem kredītiem preču iepirkšanas, apstrādes, ražošanas, iepakošanas un/vai transportēšanas finansēšanai pirms eksportēšanas, un eksporta kredītu shēma pēc preču nosūtīšanas, kas paredz apgrozāmā kapitāla aizdevumus, lai finansētu debitoru parādus eksporta darījumos. Kopš 2010. gada 1. jūlija komercbankas piemēro jaunu pamatlikmju sistēmu visu veidu rūpijās izsniegto eksporta kredītu avansiem. Attiecībā uz ECS ārvalstu valūtām Indijas Rezervju banka (“IRB”) nosaka eksporta kredītiem piemērojamas maksimālās procentu likmes, kuras var prasīt komercbankas. IRB ir devusi norādījumus bankām noteiktu tīro kredītu daļu novirzīt eksporta finansēšanai. |
| --- | --- |

(100)

ECS ietilpst divas apakšshēmas, proti, eksporta kredītu shēma pirms preču nosūtīšanas (“iepakošanas kredīts”), kas attiecas uz eksportētājam izsniegtajiem kredītiem preču iepirkšanas, apstrādes, ražošanas, iepakošanas un/vai transportēšanas finansēšanai pirms eksportēšanas, un eksporta kredītu shēma pēc preču nosūtīšanas, kas paredz apgrozāmā kapitāla aizdevumus, lai finansētu debitoru parādus eksporta darījumos. Kopš 2010. gada 1. jūlija komercbankas piemēro jaunu pamatlikmju sistēmu visu veidu rūpijās izsniegto eksporta kredītu avansiem. Attiecībā uz ECS ārvalstu valūtām Indijas Rezervju banka (“IRB”) nosaka eksporta kredītiem piemērojamas maksimālās procentu likmes, kuras var prasīt komercbankas. IRB ir devusi norādījumus bankām noteiktu tīro kredītu daļu novirzīt eksporta finansēšanai.

| (101) | Kā norādīts IRB galvenajā apkārtrakstā, eksportētāji var saņemt eksporta kredītus ar preferenciālām procentu likmēm, kuras salīdzinājumā ar parastu komerckredītu (“skaidras naudas kredīti”) likmēm ir zemākas un kuras nosaka tikai atbilstīgi tirgus apstākļiem. Likmju atšķirība var samazināties uzņēmumiem, kam ir labs kredītvērtējums. Faktiski uzņēmumi ar augstu kredītvērtējumu var iegūt eksporta kredītus un skaidras naudas kredītus ar vienādiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(101)

Kā norādīts IRB galvenajā apkārtrakstā, eksportētāji var saņemt eksporta kredītus ar preferenciālām procentu likmēm, kuras salīdzinājumā ar parastu komerckredītu (“skaidras naudas kredīti”) likmēm ir zemākas un kuras nosaka tikai atbilstīgi tirgus apstākļiem. Likmju atšķirība var samazināties uzņēmumiem, kam ir labs kredītvērtējums. Faktiski uzņēmumi ar augstu kredītvērtējumu var iegūt eksporta kredītus un skaidras naudas kredītus ar vienādiem nosacījumiem.

| (102) | Tika konstatēts, ka visi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji izmantoja šo shēmu IP laikā. |
| --- | --- |

(102)

Tika konstatēts, ka visi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji izmantoja šo shēmu IP laikā.

d)   Secinājums par ECS

| (103) | ECS kredīta preferenciālās procentu likmes, kas noteiktas 98. apsvērumā minētajā IRB galvenajā apkārtrakstā, var samazināt eksportētāja procentu izmaksas salīdzinājumā ar kredīta izmaksām, kuras nosaka tikai pēc tirgus apstākļiem, un šai gadījumā šādam eksportētājam tiek piešķirtas priekšrocības pamatregulas 3. panta 2. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(103)

ECS kredīta preferenciālās procentu likmes, kas noteiktas 98. apsvērumā minētajā IRB galvenajā apkārtrakstā, var samazināt eksportētāja procentu izmaksas salīdzinājumā ar kredīta izmaksām, kuras nosaka tikai pēc tirgus apstākļiem, un šai gadījumā šādam eksportētājam tiek piešķirtas priekšrocības pamatregulas 3. panta 2. punkta nozīmē.

| (104) | Neraugoties uz to, ka saskaņā ar ECS piedāvātos preferenciālos kredītus izsniedz komercbankas, iegūtā priekšrocība ir valdības finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) daļas nozīmē. Šajā kontekstā jānorāda, ka ne pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) daļā, ne Līguma par Subsīdijām un pretsubsīdiju pasākumiem 1. panta 1.1. punkta a).1. apakšpunkta iv) daļā nav paredzēta maksa par publiskajiem kontiem, piemēram, Indijas valdības veiktu atmaksāšanu komercbankām, lai izveidotu subsīdiju, bet tikai valdības rīkojums veikt pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i), ii) vai iii) daļā minētās darbības. IRB ir publiska struktūra, un uz to attiecināms termins “valdība”, kas definēts pamatregulas 2. panta b) punktā. Šīs bankas vienīgais īpašnieks ir valsts, un tā īsteno valsts politikas mērķus, piemēram, monetāro politiku, un tās vadību ieceļ Indijas valdība. IRB dod norādījumus privātām organizācijām pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) daļas nozīmē, jo komercbankām ir saistoši tās paredzētie nosacījumi cita starpā arī par procentu likmēm eksporta kredītiem, kas noteikti IRB galvenajā apkārtrakstā un IRB noteikumos par to, ka komercbankām noteiktu tīro kredītu daļu novirzīt eksporta finansēšanai. Saskaņā ar šo norādījumu komercbanku pienākums ir veikt darbības, kas minētas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) daļā, šajā gadījumā — izsniegt aizdevumus preferenciāla eksporta finansējuma veidā. Šāds tiešs naudas līdzekļu pārskaitījums aizdevumu veidā, kas tiek piešķirti ar zināmiem nosacījumiem, parasti ir valdības ziņā, un darbības pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) daļas nozīmē faktiski neatšķiras no darbības, ko parasti veic valdības. Saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu šo subsīdiju uzskata par konkrētu un kompensējamu, jo preferenciālas procentu likmes ir pieejamas tikai attiecībā uz eksporta darījumu finansēšanu, un tādēļ tās ir atkarīgas no eksporta izpildes. |
| --- | --- |

(104)

Neraugoties uz to, ka saskaņā ar ECS piedāvātos preferenciālos kredītus izsniedz komercbankas, iegūtā priekšrocība ir valdības finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) daļas nozīmē. Šajā kontekstā jānorāda, ka ne pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) daļā, ne Līguma par Subsīdijām un pretsubsīdiju pasākumiem 1. panta 1.1. punkta a).1. apakšpunkta iv) daļā nav paredzēta maksa par publiskajiem kontiem, piemēram, Indijas valdības veiktu atmaksāšanu komercbankām, lai izveidotu subsīdiju, bet tikai valdības rīkojums veikt pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i), ii) vai iii) daļā minētās darbības. IRB ir publiska struktūra, un uz to attiecināms termins “valdība”, kas definēts pamatregulas 2. panta b) punktā. Šīs bankas vienīgais īpašnieks ir valsts, un tā īsteno valsts politikas mērķus, piemēram, monetāro politiku, un tās vadību ieceļ Indijas valdība. IRB dod norādījumus privātām organizācijām pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) daļas nozīmē, jo komercbankām ir saistoši tās paredzētie nosacījumi cita starpā arī par procentu likmēm eksporta kredītiem, kas noteikti IRB galvenajā apkārtrakstā un IRB noteikumos par to, ka komercbankām noteiktu tīro kredītu daļu novirzīt eksporta finansēšanai. Saskaņā ar šo norādījumu komercbanku pienākums ir veikt darbības, kas minētas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) daļā, šajā gadījumā — izsniegt aizdevumus preferenciāla eksporta finansējuma veidā. Šāds tiešs naudas līdzekļu pārskaitījums aizdevumu veidā, kas tiek piešķirti ar zināmiem nosacījumiem, parasti ir valdības ziņā, un darbības pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) daļas nozīmē faktiski neatšķiras no darbības, ko parasti veic valdības. Saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu šo subsīdiju uzskata par konkrētu un kompensējamu, jo preferenciālas procentu likmes ir pieejamas tikai attiecībā uz eksporta darījumu finansēšanu, un tādēļ tās ir atkarīgas no eksporta izpildes.

e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (105) | Subsīdijas summa ir aprēķināta, pamatojoties uz starpību starp procentiem, kas samaksāti par IP laikā izmantotajiem eksporta kredītiem, un summu, kura būtu maksājama par parastiem komerckredītiem, ko izmantotu attiecīgais uzņēmums. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdiju summu (skaitītājs) iedalīja visam eksporta apgrozījumam IP laikā kā atbilstīgu saucēju, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta saistību izpilde, un tā netika piešķirta, pamatojoties uz izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(105)

Subsīdijas summa ir aprēķināta, pamatojoties uz starpību starp procentiem, kas samaksāti par IP laikā izmantotajiem eksporta kredītiem, un summu, kura būtu maksājama par parastiem komerckredītiem, ko izmantotu attiecīgais uzņēmums. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdiju summu (skaitītājs) iedalīja visam eksporta apgrozījumam IP laikā kā atbilstīgu saucēju, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta saistību izpilde, un tā netika piešķirta, pamatojoties uz izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

| (106) | Subsīdijas likmes, ko IP laikā attiecībā uz šo shēmu noteica attiecīgajiem uzņēmumiem, bija 0,25 %, 0,31 % un 0,44 %. |
| --- | --- |

(106)

Subsīdijas likmes, ko IP laikā attiecībā uz šo shēmu noteica attiecīgajiem uzņēmumiem, bija 0,25 %, 0,31 % un 0,44 %.

3.8.   Elektroenerģijas nodokļa atbrīvojums

a)   Juridiskais pamats

| (107) | Shēma ir ietverta Mahārāštras valdības 2007. gada komplekso stimulu shēmā, Rezolūcija Nr. PSI-1707/(CR-50)/IND-8, 2007. gada 30. marts. Pēc 2007. gada komplekso stimulu shēmas grozījumiem, ko 2011. gada 30. jūnijā sagatavoja Mahārāštras valdība, tika paredzēts pagarinājuma periods līdz 2011. gada 31. augustam. |
| --- | --- |

(107)

Shēma ir ietverta Mahārāštras valdības 2007. gada komplekso stimulu shēmā, Rezolūcija Nr. PSI-1707/(CR-50)/IND-8, 2007. gada 30. marts. Pēc 2007. gada komplekso stimulu shēmas grozījumiem, ko 2011. gada 30. jūnijā sagatavoja Mahārāštras valdība, tika paredzēts pagarinājuma periods līdz 2011. gada 31. augustam.

b)   Atbilstības kritēriji

| (108) | Iepriekš minētajā rezolūcijā uzskaitītas nozaru un uzņēmumu kategorijas, kuras var uzskatīt par tiesīgām izmantot 2007. gada stimulu shēmu. |
| --- | --- |

(108)

Iepriekš minētajā rezolūcijā uzskaitītas nozaru un uzņēmumu kategorijas, kuras var uzskatīt par tiesīgām izmantot 2007. gada stimulu shēmu.

c)   Īstenošana praksē

| (109) | Lai veicinātu rūpniecības nozaru darbības izvēršanu mazāk attīstītās teritorijās, Mahārāštras valdība ir piešķīrusi komplekso stimulu shēmas jaunām/paplašinātām ražošanas struktūrām, kuras izveidoja Mahārāštras jaunattīstības reģionos. Šīs shēmas nolūkā rezolūcijas I pielikumā minētai teritorijai piešķirta klasifikācija “teritorija, kurai ir tiesības izmantot stimulu shēmu”. Tomēr 2007. gada komplekso stimulu shēmai var pieteikties tikai tad, ja izpildaģentūra ir izsniegusi 2007. gada shēmas atbilstības sertifikātu un atbilstošā struktūra atbilst noteikumiem un prasībām, kas minēti atbilstības sertifikātā. Izpildaģentūras izsniegtais atbilstības sertifikāts ir derīgs no komerciālās ražošanas sākuma atbilstošajā struktūrā. |
| --- | --- |

(109)

Lai veicinātu rūpniecības nozaru darbības izvēršanu mazāk attīstītās teritorijās, Mahārāštras valdība ir piešķīrusi komplekso stimulu shēmas jaunām/paplašinātām ražošanas struktūrām, kuras izveidoja Mahārāštras jaunattīstības reģionos. Šīs shēmas nolūkā rezolūcijas I pielikumā minētai teritorijai piešķirta klasifikācija “teritorija, kurai ir tiesības izmantot stimulu shēmu”. Tomēr 2007. gada komplekso stimulu shēmai var pieteikties tikai tad, ja izpildaģentūra ir izsniegusi 2007. gada shēmas atbilstības sertifikātu un atbilstošā struktūra atbilst noteikumiem un prasībām, kas minēti atbilstības sertifikātā. Izpildaģentūras izsniegtais atbilstības sertifikāts ir derīgs no komerciālās ražošanas sākuma atbilstošajā struktūrā.

| (110) | Elektroenerģijas nodokļa atbrīvojumu piešķir jaunām atbilstošām struktūrām, kas izveidotas konkrētās jomās uz 15 gadiem. Citās valsts daļās elektroenerģijas nodokļa atbrīvojumu uz 10 gadiem saņem arī tikai uz eksportu orientētas struktūras (EOU), informācijas tehnoloģiju (IT) un biotehnoloģiju (BT) struktūras. |
| --- | --- |

(110)

Elektroenerģijas nodokļa atbrīvojumu piešķir jaunām atbilstošām struktūrām, kas izveidotas konkrētās jomās uz 15 gadiem. Citās valsts daļās elektroenerģijas nodokļa atbrīvojumu uz 10 gadiem saņem arī tikai uz eksportu orientētas struktūras (EOU), informācijas tehnoloģiju (IT) un biotehnoloģiju (BT) struktūras.

| (111) | Izmeklēšanas laikā tika konstatēts, ka šo shēmu IP laikā izmantoja viens uzņēmums, kas tika iekļauts izlasē, ir uz eksportu orientēta struktūra un atrodas Mahārāštrā. |
| --- | --- |

(111)

Izmeklēšanas laikā tika konstatēts, ka šo shēmu IP laikā izmantoja viens uzņēmums, kas tika iekļauts izlasē, ir uz eksportu orientēta struktūra un atrodas Mahārāštrā.

d)   Secinājumi par elektroenerģijas nodokļa atbrīvojumu

| (112) | Elektroenerģijas nodokļa atbrīvojums ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē, proti, tas ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, kas dod priekšrocību eksportētājiem, par kuriem veikta izmeklēšana. |
| --- | --- |

(112)

Elektroenerģijas nodokļa atbrīvojums ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē, proti, tas ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, kas dod priekšrocību eksportētājiem, par kuriem veikta izmeklēšana.

| (113) | Šī subsīdiju shēma ir konkrēta pamatregulas 4. panta 3. punkta nozīmē, ņemot vērā, ka piekļuve šai shēmai tika ierobežota konkrētiem uzņēmumiem, kuri atrodas noteiktā ģeogrāfiskā reģionā, ar tiesību aktiem, saskaņā ar kuriem darbojas aizdevumu piešķīrēja iestāde. |
| --- | --- |

(113)

Šī subsīdiju shēma ir konkrēta pamatregulas 4. panta 3. punkta nozīmē, ņemot vērā, ka piekļuve šai shēmai tika ierobežota konkrētiem uzņēmumiem, kuri atrodas noteiktā ģeogrāfiskā reģionā, ar tiesību aktiem, saskaņā ar kuriem darbojas aizdevumu piešķīrēja iestāde.

| (114) | Tādējādi būtu jāuzskata, ka šī subsīdija ir kompensējama. |
| --- | --- |

(114)

Tādējādi būtu jāuzskata, ka šī subsīdija ir kompensējama.

e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (115) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu kompensējamās subsīdijas summa tiek aprēķināta kā saņēmējam piešķirtās priekšrocības saistībā ar attiecīgo ražojumu, ko konstatēja IP laikā. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šī summa (skaitītājs) ir pieskaitīta attiecīgā ražotāja eksportētāja attiecīgā ražojuma kopējam eksporta apgrozījumam IP laikā kā atbilstīgs saucējs, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta saistību izpilde, un tā netika piešķirta, pamatojoties uz izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(115)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu kompensējamās subsīdijas summa tiek aprēķināta kā saņēmējam piešķirtās priekšrocības saistībā ar attiecīgo ražojumu, ko konstatēja IP laikā. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šī summa (skaitītājs) ir pieskaitīta attiecīgā ražotāja eksportētāja attiecīgā ražojuma kopējam eksporta apgrozījumam IP laikā kā atbilstīgs saucējs, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta saistību izpilde, un tā netika piešķirta, pamatojoties uz izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

| (116) | Subsīdijas likme, ko IP laikā attiecībā uz šo shēmu noteica attiecīgajam uzņēmumam, ir 0,09 %. |
| --- | --- |

(116)

Subsīdijas likme, ko IP laikā attiecībā uz šo shēmu noteica attiecīgajam uzņēmumam, ir 0,09 %.

3.9.   Kompensējamo subsīdiju summa

| (117) | Pamatojoties uz konstatējumiem, kas apkopoti nākamajā tabulā, tika konstatēts, ka kompensējamo subsīdiju summa, kura izteikta procentos, svārstās no 3,2 % līdz 16,5 %.

  1.   tabula














  Shēma | EPCGS | DEPBS | AAS | EOUS | ECS | FPS | Elektroenerģijas nodokļa atbrīvojums | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uzņēmums | |
| Viraj Profiles Ltd. | 0,16 % | | | 2,73 % | 0,25 % | | 0,09 % | 3,2 % |
| Raajratna Ventures Ltd. | 0,19 % | 4,70 % | 2,94 % | | 0,44 % | 4,80 % | | 13,0 % |
| Agarwal Fastners Pvt. Ltd. | 0,11 % | 6,53 % | | | 0,31 % | 4,80 % | | 11,7 % |
| Izlasē neiekļautie uzņēmumi, kas sadarbojās | 0,16 % | 5,53 % | 2,94 % | | 0,25 % | 4,80 % | | 13,6 % |
| Citi uzņēmumi | 0,16 % | 5,53 % | 2,94 % | 2,73 % | 0,25 % | 4,80 % | 0,09 % | 16,5 % |

(117)

Pamatojoties uz konstatējumiem, kas apkopoti nākamajā tabulā, tika konstatēts, ka kompensējamo subsīdiju summa, kura izteikta procentos, svārstās no 3,2 % līdz 16,5 %.

1.   tabula

Shēma

EPCGS

DEPBS

AAS

EOUS

ECS

FPS

Elektroenerģijas nodokļa atbrīvojums

Kopā

Uzņēmums

Viraj Profiles Ltd.

0,16 %

2,73 %

0,25 %

0,09 %

3,2 %

Raajratna Ventures Ltd.

0,19 %

4,70 %

2,94 %

0,44 %

4,80 %

13,0 %

Agarwal Fastners Pvt. Ltd.

0,11 %

6,53 %

0,31 %

4,80 %

11,7 %

Izlasē neiekļautie uzņēmumi, kas sadarbojās

0,16 %

5,53 %

2,94 %

0,25 %

4,80 %

13,6 %

Citi uzņēmumi

0,16 %

5,53 %

2,94 %

2,73 %

0,25 %

4,80 %

0,09 %

16,5 %

| (118) | Saskaņā ar pamatregulas 15. panta 3. punktu izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās, subsīdijas norma, kuru aprēķina, pamatojoties uz vidējo svērto subsīdijas starpību, kas noteikta par katru no programmām, kuras izmantoja izlasē iekļautie uzņēmumi, kas sadarbojās, ir 13,6 %. Lai aprēķinātu vidējo svērto subsīdijas normu izlasei, konstatētās EOUS subsīdiju summas un Mahārāštras valdības komplekso stimulu shēmā (t. i., ko piemēro tikai EOU) paredzēto elektroenerģijas nodokļa atbrīvojumu izslēdza no aprēķina, jo tika konstatēts, ka šo subsīdiju shēmu darbības joma neietver divus izlasē neiekļautos uzņēmumus, kuri sadarbojās. Attiecībā uz EOU nav iespējams apvienot priekšrocības, kas saistītas ar EOU, un ar citām shēmām saistītās priekšrocības. Elektroenerģijas nodokļa atbrīvojums ir pieejams tikai EOU vai uzņēmumiem, kas atrodas konkrētos Mahārāštras reģionos. Tāpēc šajā shēmā saņēmēju skaits ir pārāk neliels, lai to uzskatītu par piemērojamu izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(118)

Saskaņā ar pamatregulas 15. panta 3. punktu izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās, subsīdijas norma, kuru aprēķina, pamatojoties uz vidējo svērto subsīdijas starpību, kas noteikta par katru no programmām, kuras izmantoja izlasē iekļautie uzņēmumi, kas sadarbojās, ir 13,6 %. Lai aprēķinātu vidējo svērto subsīdijas normu izlasei, konstatētās EOUS subsīdiju summas un Mahārāštras valdības komplekso stimulu shēmā (t. i., ko piemēro tikai EOU) paredzēto elektroenerģijas nodokļa atbrīvojumu izslēdza no aprēķina, jo tika konstatēts, ka šo subsīdiju shēmu darbības joma neietver divus izlasē neiekļautos uzņēmumus, kuri sadarbojās. Attiecībā uz EOU nav iespējams apvienot priekšrocības, kas saistītas ar EOU, un ar citām shēmām saistītās priekšrocības. Elektroenerģijas nodokļa atbrīvojums ir pieejams tikai EOU vai uzņēmumiem, kas atrodas konkrētos Mahārāštras reģionos. Tāpēc šajā shēmā saņēmēju skaits ir pārāk neliels, lai to uzskatītu par piemērojamu izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem.

| (119) | Komisija vispirms noteica visu pārējo Indijas eksportētāju sadarbības līmeni. Kā minēts iepriekš 10. apsvērumā, salīdzinot Eurostat datus par importu ar datiem, ko par attiecīgā ražojuma eksporta apjomu uz Savienību izmeklēšanas periodā sniedza uzņēmumi vai uzņēmumu grupas, kas sadarbojās, liecina, ka Indijas ražotāju eksportētāju sadarbība bija ļoti aktīva, proti, gandrīz 100 % apmērā. Ņemot vērā augsto sadarbības līmeni, visiem uzņēmumiem, kas izmeklēšanā nesadarbojās, noteica, ka subsīdiju likme ir vidējās svērtās subsīdijas normas līmenī, kuru noteica par katru no programmām, kuras izmantoja izlasē iekļautie uzņēmumi, kas sadarbojās, t. i., 16,5 %. |
| --- | --- |

(119)

Komisija vispirms noteica visu pārējo Indijas eksportētāju sadarbības līmeni. Kā minēts iepriekš 10. apsvērumā, salīdzinot Eurostat datus par importu ar datiem, ko par attiecīgā ražojuma eksporta apjomu uz Savienību izmeklēšanas periodā sniedza uzņēmumi vai uzņēmumu grupas, kas sadarbojās, liecina, ka Indijas ražotāju eksportētāju sadarbība bija ļoti aktīva, proti, gandrīz 100 % apmērā. Ņemot vērā augsto sadarbības līmeni, visiem uzņēmumiem, kas izmeklēšanā nesadarbojās, noteica, ka subsīdiju likme ir vidējās svērtās subsīdijas normas līmenī, kuru noteica par katru no programmām, kuras izmantoja izlasē iekļautie uzņēmumi, kas sadarbojās, t. i., 16,5 %.

4.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARE

4.1.   Ražošanas apjoms Savienībā

| (120) | Lai noteiktu Savienības produkcijas kopējo apjomu, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražotājiem, tostarp sūdzībā minētā informācija, kā arī dati, kas savākti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas, un pārbaudītās atbildes, kuras anketā sniedza izlasē iekļautie Savienības ražotāji. |
| --- | --- |

(120)

Lai noteiktu Savienības produkcijas kopējo apjomu, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražotājiem, tostarp sūdzībā minētā informācija, kā arī dati, kas savākti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas, un pārbaudītās atbildes, kuras anketā sniedza izlasē iekļautie Savienības ražotāji.

| (121) | Pamatojoties uz to, tika aprēķināts, ka Savienības produkcijas kopējais apjoms IP laikā bija apmēram 52 000 tonnu. Šajā apjomā ir iekļauta visu to Savienības ražotāju produkcija, kas par sevi paziņoja, kā arī to ražotāju aplēstie produkcijas apjoms, kuri neiesaistījās. |
| --- | --- |

(121)

Pamatojoties uz to, tika aprēķināts, ka Savienības produkcijas kopējais apjoms IP laikā bija apmēram 52 000 tonnu. Šajā apjomā ir iekļauta visu to Savienības ražotāju produkcija, kas par sevi paziņoja, kā arī to ražotāju aplēstie produkcijas apjoms, kuri neiesaistījās.

| (122) | Kā norādīts iepriekš 14. apsvērumā, lai veiktu izmeklēšanu par Savienības ražotājiem, tika izmantota atlase. No 15 Savienības ražotājiem, kas sniedza informāciju pirms procedūras sākšanas, tika atlasīti 5 uzņēmumi. Pēc tam, kā paskaidrots iepriekš 16. apsvērumā, viens uzņēmums nolēma izmeklēšanā nesadarboties. Atlikušie izlasē iekļautie uzņēmumi, kas sadarbojās, ražoja apmēram 32 % no kopējās lēstās Savienības produkcijas IP laikā un tika uzskatīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozari. Izlasē iekļautie uzņēmumi ir nozīmīgākie ražotāji un atrodas Francijā un Itālijā, kur saražo lielāko attiecīgā ražojuma daudzumu. |
| --- | --- |

(122)

Kā norādīts iepriekš 14. apsvērumā, lai veiktu izmeklēšanu par Savienības ražotājiem, tika izmantota atlase. No 15 Savienības ražotājiem, kas sniedza informāciju pirms procedūras sākšanas, tika atlasīti 5 uzņēmumi. Pēc tam, kā paskaidrots iepriekš 16. apsvērumā, viens uzņēmums nolēma izmeklēšanā nesadarboties. Atlikušie izlasē iekļautie uzņēmumi, kas sadarbojās, ražoja apmēram 32 % no kopējās lēstās Savienības produkcijas IP laikā un tika uzskatīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozari. Izlasē iekļautie uzņēmumi ir nozīmīgākie ražotāji un atrodas Francijā un Itālijā, kur saražo lielāko attiecīgā ražojuma daudzumu.

4.2.   Savienības ražošanas nozare

| (123) | Tiek uzskatīts, ka visi zināmie iepriekš 120. apsvērumā minētie Savienības ražotāji veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 9. panta 1. punkta un 10. panta 8. punkta nozīmē un turpmāk tekstā tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”. |
| --- | --- |

(123)

Tiek uzskatīts, ka visi zināmie iepriekš 120. apsvērumā minētie Savienības ražotāji veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 9. panta 1. punkta un 10. panta 8. punkta nozīmē un turpmāk tekstā tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”.

5.   KAITĒJUMS

5.1.   Iepriekšējas piezīmes

| (124) | Lai novērtētu attiecīgos kaitējuma faktorus, tika izmantota attiecīgā Eurostat importa statistika, sūdzībā minēti dati un dati, kas savākti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas, tostarp pārbaudītās atbildes, kuras anketā sniedza izlasē iekļautie Savienības ražotāji. |
| --- | --- |

(124)

Lai novērtētu attiecīgos kaitējuma faktorus, tika izmantota attiecīgā Eurostat importa statistika, sūdzībā minēti dati un dati, kas savākti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas, tostarp pārbaudītās atbildes, kuras anketā sniedza izlasē iekļautie Savienības ražotāji.

| (125) | Kaitējuma analīzē attiecībā uz tādiem makroekonomikas rādītājiem kā ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība un ražīgums izmantoti dati par Savienības ražošanas nozari kopumā. |
| --- | --- |

(125)

Kaitējuma analīzē attiecībā uz tādiem makroekonomikas rādītājiem kā ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība un ražīgums izmantoti dati par Savienības ražošanas nozari kopumā.

| (126) | Kaitējuma analīzē attiecībā uz tādiem mikroekonomikas rādītājiem kā darījumu cenas, rentabilitāte, skaidras naudas plūsma, ieguldījums un ieguldījumu ienesīgums, spēja piesaistīt kapitālu, krājumi un algas izmantoti dati par izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. |
| --- | --- |

(126)

Kaitējuma analīzē attiecībā uz tādiem mikroekonomikas rādītājiem kā darījumu cenas, rentabilitāte, skaidras naudas plūsma, ieguldījums un ieguldījumu ienesīgums, spēja piesaistīt kapitālu, krājumi un algas izmantoti dati par izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem.

| (127) | Četri izlasē iekļautie Savienības ražotāji tika iekļauti arī termiņa beigu pārskatīšanā, kas noslēdzās 2012. gada 7. janvārī, attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro Ķīnas un Taivānas izcelsmes SSF importam (4). Izlasē bija iekļauts kāds cits minētajā pārskatīšanā norādītais uzņēmums, ko šajā izmeklēšanā izlasē neiekļāva. Ņemot vērā, ka kaitējuma analīzes attiecīgais periods pārklājas ar termiņa beigu pārskatīšanā minēto periodu, 2008. un 2009. gada dati sakrīt, izņemot attiecībā uz vienu uzņēmumu. Publiskojot rādītājus par 2008. un 2009. gadu, būtu iespējams izdarīt secinājumus par tā uzņēmuma rādītājiem, kas šajā lietā netika iekļauts izlasē. Tāpēc tādi mikroekonomikas rādītāji kā krājumi, algas, ieguldījumi, skaidras naudas plūsma, ieguldījumu ienesīgums un rentabilitāte ir indeksēti. |
| --- | --- |

(127)

Četri izlasē iekļautie Savienības ražotāji tika iekļauti arī termiņa beigu pārskatīšanā, kas noslēdzās 2012. gada 7. janvārī, attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro Ķīnas un Taivānas izcelsmes SSF importam (4). Izlasē bija iekļauts kāds cits minētajā pārskatīšanā norādītais uzņēmums, ko šajā izmeklēšanā izlasē neiekļāva. Ņemot vērā, ka kaitējuma analīzes attiecīgais periods pārklājas ar termiņa beigu pārskatīšanā minēto periodu, 2008. un 2009. gada dati sakrīt, izņemot attiecībā uz vienu uzņēmumu. Publiskojot rādītājus par 2008. un 2009. gadu, būtu iespējams izdarīt secinājumus par tā uzņēmuma rādītājiem, kas šajā lietā netika iekļauts izlasē. Tāpēc tādi mikroekonomikas rādītāji kā krājumi, algas, ieguldījumi, skaidras naudas plūsma, ieguldījumu ienesīgums un rentabilitāte ir indeksēti.

5.2.   Patēriņš Savienībā

| (128) | Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Savienībā, kuri minēti sūdzībā un kuru kontrolpārbaude veikta, salīdzinot izlasē iekļauto ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudītos datus. Turklāt tika ņemts vērā arī importa apjoms, pamatojoties uz Eurostat datiem par attiecīgo periodu. |
| --- | --- |

(128)

Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Savienībā, kuri minēti sūdzībā un kuru kontrolpārbaude veikta, salīdzinot izlasē iekļauto ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudītos datus. Turklāt tika ņemts vērā arī importa apjoms, pamatojoties uz Eurostat datiem par attiecīgo periodu.

| (129) | Pamatojoties uz šo informāciju, patēriņš Savienībā attīstījās šādi.

  2.   tabula | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Patēriņš Savienībā (tonnas) | 120 598 | 101 143 | 122 345 | 131 457 |
| Koeficients (2008. gads = 100) | 100 | 84 | 101 | 109 |
| Avots: | Eurostat, sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(129)

Pamatojoties uz šo informāciju, patēriņš Savienībā attīstījās šādi.

2.   tabula

2008

2009

2010

IP

Patēriņš Savienībā (tonnas)

120 598

101 143

122 345

131 457

Koeficients (2008. gads = 100)

100

84

101

109

Avots:

Eurostat, sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem.

| (130) | Kopējais patēriņš Savienības tirgū attiecīgajā periodā palielinājās par 9 %. No 2008. gada līdz 2009. gadam bija vērojams būtisks samazinājums par 16 %, jo tirgu esot vispārēji negatīvi ietekmējusi ekonomikas krīze, kuras beigās patēriņš atkal palielinājās par 21 % laikposmā no 2009. līdz 2010. gadam un par 7 % laikposmā no 2010. gada līdz IP. |
| --- | --- |

(130)

Kopējais patēriņš Savienības tirgū attiecīgajā periodā palielinājās par 9 %. No 2008. gada līdz 2009. gadam bija vērojams būtisks samazinājums par 16 %, jo tirgu esot vispārēji negatīvi ietekmējusi ekonomikas krīze, kuras beigās patēriņš atkal palielinājās par 21 % laikposmā no 2009. līdz 2010. gadam un par 7 % laikposmā no 2010. gada līdz IP.

5.3.   Imports no attiecīgās valsts

| (131) | Imports no Indijas uz Savienību attiecīgajā periodā attīstījās šādi.

  3.   tabula | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no Indijas (tonnas) | 14 546 | 18 883 | 21 914 | 24 072 |
| Koeficients (2008. gads = 100) | 100 | 130 | 151 | 165 |
| Tirgus daļa | 12,1 % | 18,7 % | 17,9 % | 18,3 % |
| Koeficients (2008. gads = 100) | 100 | 155 | 149 | 152 |
| Avots: | Eurostat un ražotāju eksportētāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(131)

Imports no Indijas uz Savienību attiecīgajā periodā attīstījās šādi.

3.   tabula

2008

2009

2010

IP

Importa apjoms no Indijas (tonnas)

14 546

18 883

21 914

24 072

Koeficients (2008. gads = 100)

100

130

151

165

Tirgus daļa

12,1 %

18,7 %

17,9 %

18,3 %

Koeficients (2008. gads = 100)

100

155

149

152

Avots:

Eurostat un ražotāju eksportētāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (132) | Imports no Indijas attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās par 65 %. Šis pieaugums bija vislielākais laikposmā no 2008. līdz 2009. gadam, kad imports palielinājās par 30 %, bet patēriņš samazinājās par 16 %. Gadu gaitā imports no Indijas turpināja palielināties: 2010. gadā par 16 % un IP laikā par 10 %. |
| --- | --- |

(132)

Imports no Indijas attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās par 65 %. Šis pieaugums bija vislielākais laikposmā no 2008. līdz 2009. gadam, kad imports palielinājās par 30 %, bet patēriņš samazinājās par 16 %. Gadu gaitā imports no Indijas turpināja palielināties: 2010. gadā par 16 % un IP laikā par 10 %.

5.3.1.   Importa cenas un cenu samazinājums

4.   tabula

| Imports no Indijas | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā cena (EUR par tonnu) | 3 531 | 2 774 | 2 994 | 3 216 |
| Koeficients (2008. gads = 100) | 100 | 79 | 85 | 91 |
| Avots: | Eurostat un izlasē iekļauto ES ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

Imports no Indijas

2008

2009

2010

IP

Vidējā cena (EUR par tonnu)

3 531

2 774

2 994

3 216

Koeficients (2008. gads = 100)

100

79

85

91

Avots:

Eurostat un izlasē iekļauto ES ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (133) | Vidējās importa no Indijas cenas attiecīgajā periodā kopumā samazinājās par 9 %. Ar to skaidrojams Indijas tirgus daļas pieaugums no 12,1 % līdz 18,3 % minētajā periodā. Vislielākais pieaugums notika laikposmā no 2008. līdz 2009. gadam, kad Indijas eksportētāji ieguva vairāk nekā 6 procentu punktus no tirgus daļas. |
| --- | --- |

(133)

Vidējās importa no Indijas cenas attiecīgajā periodā kopumā samazinājās par 9 %. Ar to skaidrojams Indijas tirgus daļas pieaugums no 12,1 % līdz 18,3 % minētajā periodā. Vislielākais pieaugums notika laikposmā no 2008. līdz 2009. gadam, kad Indijas eksportētāji ieguva vairāk nekā 6 procentu punktus no tirgus daļas.

| (134) | Lai noteiktu cenu samazinājumu IP laikā, izlasē iekļauto Savienības ražotāju katra ražojuma veida vidējo svērto pārdošanas cenu nesaistītiem klientiem Savienības tirgū, kas koriģēta atbilstoši ražotāja cenām, salīdzināja ar atbilstošo attiecīgā no Indijas importētā ražojuma vidējo svērto CIF cenu pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, izdarot atbilstīgas spēkā esošo muitas nodokļu un pēcimporta izmaksu korekcijas. |
| --- | --- |

(134)

Lai noteiktu cenu samazinājumu IP laikā, izlasē iekļauto Savienības ražotāju katra ražojuma veida vidējo svērto pārdošanas cenu nesaistītiem klientiem Savienības tirgū, kas koriģēta atbilstoši ražotāja cenām, salīdzināja ar atbilstošo attiecīgā no Indijas importētā ražojuma vidējo svērto CIF cenu pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, izdarot atbilstīgas spēkā esošo muitas nodokļu un pēcimporta izmaksu korekcijas.

| (135) | Šādu cenu salīdzinājumu veica pa ražojumu veidiem darījumiem vienā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas, un pēc tam, kad tika atskaitīti rabati un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts, kas izteikts procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma IP laikā, liecināja, ka cenu samazinājums svārstījās no 3 % līdz 13 %. |
| --- | --- |

(135)

Šādu cenu salīdzinājumu veica pa ražojumu veidiem darījumiem vienā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas, un pēc tam, kad tika atskaitīti rabati un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts, kas izteikts procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma IP laikā, liecināja, ka cenu samazinājums svārstījās no 3 % līdz 13 %.

5.4.   Saimnieciskā situācija Savienības ražošanas nozarē

| (136) | Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 4. punktu, novērtējot to, kā subsidētais imports no Indijas ietekmē Savienības ražošanas nozari, tika ņemts vērā visu to ekonomisko faktoru novērtējums, kas attiecīgajā periodā noteikti Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(136)

Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 4. punktu, novērtējot to, kā subsidētais imports no Indijas ietekmē Savienības ražošanas nozari, tika ņemts vērā visu to ekonomisko faktoru novērtējums, kas attiecīgajā periodā noteikti Savienības ražošanas nozarei.

5.4.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

5.   tabula

| | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (tonnas) | 69 514 | 56 396 | 62 213 | 51 800 |
| Koeficients (2008. gads = 100) | 100 | 81 | 89 | 75 |
| Ražošanas jauda (tonnas) | 140 743 | 127 200 | 128 796 | 111 455 |
| Koeficients (2008. gads = 100) | 100 | 90 | 92 | 79 |
| Jaudas izmantojums | 49 % | 44 % | 48 % | 46 % |
| Koeficients (2008. gads = 100) | 100 | 90 | 98 | 94 |
| Avots: | Visa Savienības ražošanas nozare. |

2008

2009

2010

IP

Ražošanas apjoms (tonnas)

69 514

56 396

62 213

51 800

Koeficients (2008. gads = 100)

100

81

89

75

Ražošanas jauda (tonnas)

140 743

127 200

128 796

111 455

Koeficients (2008. gads = 100)

100

90

92

79

Jaudas izmantojums

49 %

44 %

48 %

46 %

Koeficients (2008. gads = 100)

100

90

98

94

Avots:

Visa Savienības ražošanas nozare.

| (137) | 5. tabulas dati liecina, ka attiecīgajā periodā ražošana ievērojami samazinājusies — par 25 %. Ņemot vērā pieprasījuma samazinājumu, ražošana 2009. gadā krasi samazinājās par 19 %, pēc tam 2010. gadā tā palielinājās par 10 %. Lai gan Savienības patēriņš pieauga par 7 %, IP laikā Savienības ražošana atkal samazinājās par apmēram 17 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. |
| --- | --- |

(137)

5. tabulas dati liecina, ka attiecīgajā periodā ražošana ievērojami samazinājusies — par 25 %. Ņemot vērā pieprasījuma samazinājumu, ražošana 2009. gadā krasi samazinājās par 19 %, pēc tam 2010. gadā tā palielinājās par 10 %. Lai gan Savienības patēriņš pieauga par 7 %, IP laikā Savienības ražošana atkal samazinājās par apmēram 17 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu.

| (138) | Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudas samazinājums attiecīgajā periodā bija apmēram 21 %. Arī jaudas izmantojums attiecīgajā periodā samazinājās, saglabājoties nemainīgi zem 50 %. |
| --- | --- |

(138)

Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudas samazinājums attiecīgajā periodā bija apmēram 21 %. Arī jaudas izmantojums attiecīgajā periodā samazinājās, saglabājoties nemainīgi zem 50 %.

5.4.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

6.   tabula

| | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms (tonnas) | 56 042 | 44 627 | 45 976 | 48 129 |
| Koeficients (2008. gads = 100) | 100 | 80 | 82 | 86 |
| Tirgus daļa | 46,5 % | 44,1 % | 37,6 % | 36,6 % |
| Koeficients (2008. gads = 100) | 100 | 95 | 81 | 79 |
| Avots: | Visa Savienības ražošanas nozare. |

2008

2009

2010

IP

Pārdošanas apjoms (tonnas)

56 042

44 627

45 976

48 129

Koeficients (2008. gads = 100)

100

80

82

86

Tirgus daļa

46,5 %

44,1 %

37,6 %

36,6 %

Koeficients (2008. gads = 100)

100

95

81

79

Avots:

Visa Savienības ražošanas nozare.

| (139) | Pieaugošā patēriņa (+ 9 %) kontekstā līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms, to pārdodot pirmajam neatkarīgajam klientam Savienībā, attiecīgajā periodā samazinājās par 14 %. Tāpēc tirgus daļa samazinājās no 46,5 % 2008. gadā līdz 36,6 % IP laikā. Pēc pārdošanas apjoma lielā samazinājuma 2009. gadā (– 20 %) tas nedaudz palielinājās 2010. gadā un IP laikā. |
| --- | --- |

(139)

Pieaugošā patēriņa (+ 9 %) kontekstā līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms, to pārdodot pirmajam neatkarīgajam klientam Savienībā, attiecīgajā periodā samazinājās par 14 %. Tāpēc tirgus daļa samazinājās no 46,5 % 2008. gadā līdz 36,6 % IP laikā. Pēc pārdošanas apjoma lielā samazinājuma 2009. gadā (– 20 %) tas nedaudz palielinājās 2010. gadā un IP laikā.

5.4.3.   Izaugsme

| (140) | Laikposmā no 2008. gada līdz IP Savienības patēriņš palielinājās par 9 %. Tomēr Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms un tirgus daļa minētajā periodā samazinājās attiecīgi par 14 % un 21 %. Vienlaikus imports no Indijas ievērojami pieauga par 65 %. |
| --- | --- |

(140)

Laikposmā no 2008. gada līdz IP Savienības patēriņš palielinājās par 9 %. Tomēr Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms un tirgus daļa minētajā periodā samazinājās attiecīgi par 14 % un 21 %. Vienlaikus imports no Indijas ievērojami pieauga par 65 %.

5.4.4.   Nodarbinātība

7.   tabula

| | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbinieku skaits | 1 007 | 863 | 821 | 761 |
| Koeficients (2008. gads = 100) | 100 | 86 | 82 | 76 |
| Darba ražīgums (vienības uz darbinieku)

  Koeficients (2008. gads = 100) | 100 | 95 | 110 | 99 |
| Avots: | visa Savienības ražošanas nozare |

2008

2009

2010

IP

Darbinieku skaits

1 007

863

821

761

Koeficients (2008. gads = 100)

100

86

82

76

Darba ražīgums (vienības uz darbinieku)

Koeficients (2008. gads = 100)

100

95

110

99

Avots:

visa Savienības ražošanas nozare

| (141) | Savienības ražošanas nozares apjoma samazināšanās pasākumu dēļ attiecīgajā periodā tika atbilstīgi samazināts darbinieku skaits — par 24 %. Laikposmā no 2008. gada līdz IP darbaspēka izmaksas par vienu nodarbināto pieauga par 6 %. |
| --- | --- |

(141)

Savienības ražošanas nozares apjoma samazināšanās pasākumu dēļ attiecīgajā periodā tika atbilstīgi samazināts darbinieku skaits — par 24 %. Laikposmā no 2008. gada līdz IP darbaspēka izmaksas par vienu nodarbināto pieauga par 6 %.

| (142) | Savienības ražošanas nozares darbspēka ražīgums, ko mēra kā produkciju, kuru gadā saražo viena nodarbinātā persona, attiecīgajā periodā nedaudz samazinājās par 1 %. Tas sasniedza viszemāko līmeni 2009. gadā, pēc tam sākot pieaugt līdz IP. |
| --- | --- |

(142)

Savienības ražošanas nozares darbspēka ražīgums, ko mēra kā produkciju, kuru gadā saražo viena nodarbinātā persona, attiecīgajā periodā nedaudz samazinājās par 1 %. Tas sasniedza viszemāko līmeni 2009. gadā, pēc tam sākot pieaugt līdz IP.

5.4.5.   Vidējās vienības cenas Savienībā

8.   tabula

| | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vienības cena ES nesaistītiem pircējiem
  (EUR par tonnu) | 4 336 | 2 792 | 3 914 | 4 244 |
| Koeficients (2008. gads = 100) | 100 | 64 | 90 | 98 |
| Avots: | Izlasē iekļauto ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

2008

2009

2010

IP

Vienības cena ES nesaistītiem pircējiem

(EUR par tonnu)

4 336

2 792

3 914

4 244

Koeficients (2008. gads = 100)

100

64

90

98

Avots:

Izlasē iekļauto ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (143) | Vidējās pārdošanas cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 2 %. Savienības ražošanas nozare 2009. gadā bija spiesta samazināt pārdošanas cenas par 36 % ekonomikas lejupslīdes un importa no Indijas cenu strauja samazinājuma (– 21 %) kontekstā. Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas atkal palielinājās 2010. gadā un IP laikā. |
| --- | --- |

(143)

Vidējās pārdošanas cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 2 %. Savienības ražošanas nozare 2009. gadā bija spiesta samazināt pārdošanas cenas par 36 % ekonomikas lejupslīdes un importa no Indijas cenu strauja samazinājuma (– 21 %) kontekstā. Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas atkal palielinājās 2010. gadā un IP laikā.

| (144) | Izmeklēšanā tika atklāts, ka pārdošanas cenu samazinājums 2009. gadā atspoguļoja izmaksu samazinājumu par 18 % salīdzinājumā ar 2008. gada līmeni. Šis izmaksu samazinājums skaidrojams galvenokārt izejvielu (īpaši niķeļa, kam ir nestabila cenu dinamika) cenu samazinājumu. Tomēr Savienības ražošanas nozare savas pārdošanas cenas bija spiesta samazināt vairāk, nekā samazinājās minētās izmaksas, ņemot vērā zemo cenu Indijas ražojumu importa pieplūdumu 2009. gadā. |
| --- | --- |

(144)

Izmeklēšanā tika atklāts, ka pārdošanas cenu samazinājums 2009. gadā atspoguļoja izmaksu samazinājumu par 18 % salīdzinājumā ar 2008. gada līmeni. Šis izmaksu samazinājums skaidrojams galvenokārt izejvielu (īpaši niķeļa, kam ir nestabila cenu dinamika) cenu samazinājumu. Tomēr Savienības ražošanas nozare savas pārdošanas cenas bija spiesta samazināt vairāk, nekā samazinājās minētās izmaksas, ņemot vērā zemo cenu Indijas ražojumu importa pieplūdumu 2009. gadā.

5.4.6.   Rentabilitāte, skaidras naudas plūsma, ieguldījumi, ieguldījumu ienesīgums un spēja piesaistīt kapitālu

9.   tabula

| | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ES pārdošanas rentabilitāte (% no neto pārdevumiem)

  Koeficients (2008. gads = 100) | – 100 | – 442 | –74 | –24 |
| Skaidras naudas plūsma

  Koeficients (2008. gads = 100) | – 100 | –1 827 | –40 | 171 |
| Ieguldījumi (EUR)

  Koeficients (2008. gads = 100) | 100 | 29 | 59 | 6 |
| Ieguldījumu rentabilitāte

  Koeficients (2008. gads = 100) | – 100 | – 284 | –59 | –28 |
| Avots: | Izlasē iekļauto ES ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

2008

2009

2010

IP

ES pārdošanas rentabilitāte (% no neto pārdevumiem)

Koeficients (2008. gads = 100)

– 100

– 442

–74

–24

Skaidras naudas plūsma

Koeficients (2008. gads = 100)

– 100

–1 827

–40

171

Ieguldījumi (EUR)

Koeficients (2008. gads = 100)

100

29

59

6

Ieguldījumu rentabilitāte

Koeficients (2008. gads = 100)

– 100

– 284

–59

–28

Avots:

Izlasē iekļauto ES ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (145) | Izmeklēšanā tika atklāts, ka, pat ja pārdošanas cenu samazinājums daļēji atspoguļoja izmaksu samazināšanos, uz Savienības ražošanas nozares cenu spiedienu izdarīja SSF imports no Indijas. Savienības ražošanas nozares rentabilitāte bija negatīva kopš attiecīgā perioda sākuma. Tieši 2009. gadā Savienības ražošanas nozare bija spiesta samazināt savas pārdošanas cenas vairāk, nekā samazinājās izmaksas, ņemot vērā zemo cenu Indijas ražojumu importa pieplūdumu. Tas izraisīja ievērojamu rentabilitātes pasliktināšanos minētajā gadā. Tomēr 2010. gadā un IP laikā rentabilitāte uzlabojās, tomēr palika negatīva. |
| --- | --- |

(145)

Izmeklēšanā tika atklāts, ka, pat ja pārdošanas cenu samazinājums daļēji atspoguļoja izmaksu samazināšanos, uz Savienības ražošanas nozares cenu spiedienu izdarīja SSF imports no Indijas. Savienības ražošanas nozares rentabilitāte bija negatīva kopš attiecīgā perioda sākuma. Tieši 2009. gadā Savienības ražošanas nozare bija spiesta samazināt savas pārdošanas cenas vairāk, nekā samazinājās izmaksas, ņemot vērā zemo cenu Indijas ražojumu importa pieplūdumu. Tas izraisīja ievērojamu rentabilitātes pasliktināšanos minētajā gadā. Tomēr 2010. gadā un IP laikā rentabilitāte uzlabojās, tomēr palika negatīva.

| (146) | Skaidras naudas plūsma, kas liecina par ražošanas nozares spēju finansēt savas darbības, uzrādīja tādas pašas tendences kā rentabilitāte. Tie sasniedza viszemāko līmeni 2009. gadā, pēc tam uzrādot pieauguma tendenci un IP laikā sasniedzot pozitīvus rādītājus. |
| --- | --- |

(146)

Skaidras naudas plūsma, kas liecina par ražošanas nozares spēju finansēt savas darbības, uzrādīja tādas pašas tendences kā rentabilitāte. Tie sasniedza viszemāko līmeni 2009. gadā, pēc tam uzrādot pieauguma tendenci un IP laikā sasniedzot pozitīvus rādītājus.

| (147) | Pēc ieguldījumiem SSF ražošanā 2008. gadā attiecīgajā periodā ieguldījumi samazinājās par apmēram 94 %. Ieguldījumu ienesīgums uzrādīja līdzīgu negatīvu tendenci, ņemot vērā Savienības ražošanas nozares negatīvos rezultātus attiecīgajā periodā, un minētais rādītājs visu laiku palika negatīvs. |
| --- | --- |

(147)

Pēc ieguldījumiem SSF ražošanā 2008. gadā attiecīgajā periodā ieguldījumi samazinājās par apmēram 94 %. Ieguldījumu ienesīgums uzrādīja līdzīgu negatīvu tendenci, ņemot vērā Savienības ražošanas nozares negatīvos rezultātus attiecīgajā periodā, un minētais rādītājs visu laiku palika negatīvs.

| (148) | Attīstība rentabilitātes, skaidras naudas plūsmas jomā un ieguldījumu zemais līmenis liecina, ka izlasē iekļautie ES ražotāji varētu būt saskārušies ar kapitāla piesaistīšanas grūtībām. |
| --- | --- |

(148)

Attīstība rentabilitātes, skaidras naudas plūsmas jomā un ieguldījumu zemais līmenis liecina, ka izlasē iekļautie ES ražotāji varētu būt saskārušies ar kapitāla piesaistīšanas grūtībām.

5.4.7.   Krājumi

10.   tabula

| | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Savienības ražošanas nozares krājumi perioda beigās

  Koeficients (2008. gads = 100) | 100 | 92 | 100 | 103 |
| Avots: | Atbildes uz anketas jautājumiem. |

2008

2009

2010

IP

Savienības ražošanas nozares krājumi perioda beigās

Koeficients (2008. gads = 100)

100

92

100

103

Avots:

Atbildes uz anketas jautājumiem.

| (149) | Izlasē iekļautās Savienības ražošanas nozares uzņēmumu krājumu līmenis attiecīgajā periodā palielinājās par 3 %. Krājumi perioda beigās 2009. gadā samazinājās par 8 %; pēc tam 2010. gadā un IP laikā tie palielinājās attiecīgi par 8 % un 3 %. |
| --- | --- |

(149)

Izlasē iekļautās Savienības ražošanas nozares uzņēmumu krājumu līmenis attiecīgajā periodā palielinājās par 3 %. Krājumi perioda beigās 2009. gadā samazinājās par 8 %; pēc tam 2010. gadā un IP laikā tie palielinājās attiecīgi par 8 % un 3 %.

5.4.8.   Subsīdijas starpības lielums

| (150) | Ņemot vērā subsidētā importa no Indijas apjomu, tirgus daļu un cenas, faktisko subsīdijas normas ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par nelielu. |
| --- | --- |

(150)

Ņemot vērā subsidētā importa no Indijas apjomu, tirgus daļu un cenas, faktisko subsīdijas normas ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par nelielu.

5.5.   Secinājums par kaitējumu

| (151) | Izmeklēšanā tika atklāts, ka lielākā daļa tādu kaitējuma rādītāju kā ražošanas apjoms (– 25 %), jaudas izmantojums (– 6 %), pārdošanas apjoms (– 14 %), tirgus daļa (– 21 %) un nodarbinātība (– 24 %) attiecīgajā periodā ir pasliktinājušies. Pieaugošā patēriņa kontekstā gan pārdošanas apjoms, gan tirgus daļa ir samazinājies. Salīdzinājumā ar 2009. gadu pārdošanas apjoms nedaudz palielinājās 2010. gadā un IP laikā; tomēr, ņemot vērā to, ka attiecīgajā periodā imports no Indijas nepārtraukti palielinājās un tā cenas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, Savienības ražošanas nozare nespēja atgūt savu zaudēto tirgus daļu. |
| --- | --- |

(151)

Izmeklēšanā tika atklāts, ka lielākā daļa tādu kaitējuma rādītāju kā ražošanas apjoms (– 25 %), jaudas izmantojums (– 6 %), pārdošanas apjoms (– 14 %), tirgus daļa (– 21 %) un nodarbinātība (– 24 %) attiecīgajā periodā ir pasliktinājušies. Pieaugošā patēriņa kontekstā gan pārdošanas apjoms, gan tirgus daļa ir samazinājies. Salīdzinājumā ar 2009. gadu pārdošanas apjoms nedaudz palielinājās 2010. gadā un IP laikā; tomēr, ņemot vērā to, ka attiecīgajā periodā imports no Indijas nepārtraukti palielinājās un tā cenas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, Savienības ražošanas nozare nespēja atgūt savu zaudēto tirgus daļu.

| (152) | Turklāt tika nopietni ietekmēti kaitējuma rādītāji (piemēram, skaidras naudas plūsma un rentabilitāte), kas saistīti ar Savienības ražošanas nozares finansiālo situāciju. Tas nozīmē, ka tika apdraudēta Savienības ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu. |
| --- | --- |

(152)

Turklāt tika nopietni ietekmēti kaitējuma rādītāji (piemēram, skaidras naudas plūsma un rentabilitāte), kas saistīti ar Savienības ražošanas nozares finansiālo situāciju. Tas nozīmē, ka tika apdraudēta Savienības ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu.

| (153) | Ņemot vērā iepriekš minēto, secināja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 8. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(153)

Ņemot vērā iepriekš minēto, secināja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 8. panta 5. punkta nozīmē.

6.   CĒLOŅSAKARĪBA

6.1.   Ievada piezīme

| (154) | Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 5. un 6. punktu tika pārbaudīts, vai Indijas izcelsmes subsidētais imports ir radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā līmenī, lai tas tiktu klasificēts kā būtisks kaitējums. Lai nodrošinātu, ka šo citu faktoru radīto kaitējumu nepiedēvē subsidētajam importam, tika pārbaudīti arī citi zināmie faktori, kas nebija subsidētais imports un kas vienlaikus varēja nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(154)

Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 5. un 6. punktu tika pārbaudīts, vai Indijas izcelsmes subsidētais imports ir radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā līmenī, lai tas tiktu klasificēts kā būtisks kaitējums. Lai nodrošinātu, ka šo citu faktoru radīto kaitējumu nepiedēvē subsidētajam importam, tika pārbaudīti arī citi zināmie faktori, kas nebija subsidētais imports un kas vienlaikus varēja nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

6.2.   Subsidētā importa ietekme

| (155) | Izmeklēšanā tika atklāts, ka attiecīgajā periodā Savienības patēriņš pieauga par 9 %, turpretim Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 14 % un tirgus daļa — par 21 %. Vienlaikus subsidētais imports no Indijas ievērojami palielinājās — par 65 %, tādējādi palielinot savu tirgus daļu par 52 %. |
| --- | --- |

(155)

Izmeklēšanā tika atklāts, ka attiecīgajā periodā Savienības patēriņš pieauga par 9 %, turpretim Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 14 % un tirgus daļa — par 21 %. Vienlaikus subsidētais imports no Indijas ievērojami palielinājās — par 65 %, tādējādi palielinot savu tirgus daļu par 52 %.

| (156) | Savienības patēriņš 2010. gadā un IP laikā palielinājās, uzlabojoties vispārējam ekonomikas stāvoklim. Tomēr Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms tikai nedaudz pieauga 2010. gadā (+ 3 %) un IP laikā (+ 4,7 %). No otras puses, izmeklēšanā tika atklāts, ka importa no Indijas gada pieaugums bija 16 % 2010. gadā un 10 % IP laikā. |
| --- | --- |

(156)

Savienības patēriņš 2010. gadā un IP laikā palielinājās, uzlabojoties vispārējam ekonomikas stāvoklim. Tomēr Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms tikai nedaudz pieauga 2010. gadā (+ 3 %) un IP laikā (+ 4,7 %). No otras puses, izmeklēšanā tika atklāts, ka importa no Indijas gada pieaugums bija 16 % 2010. gadā un 10 % IP laikā.

| (157) | Subsidētā importa no Indijas rezultātā veidojās spiediens uz Savienības ražošanas nozari, īpaši 2009. gadā, kad minētais imports palielinājās par 30 % salīdzinājumā ar 2008. gadu un ieguva 6,6 procentu punktus no tirgus daļas. Tajā pašā gadā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 20 %. |
| --- | --- |

(157)

Subsidētā importa no Indijas rezultātā veidojās spiediens uz Savienības ražošanas nozari, īpaši 2009. gadā, kad minētais imports palielinājās par 30 % salīdzinājumā ar 2008. gadu un ieguva 6,6 procentu punktus no tirgus daļas. Tajā pašā gadā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 20 %.

| (158) | Ņemot vērā spiedienu uz cenām 2009. gadā, vidējās importa no Indijas cenas samazinājās par 21 %, piespiežot Savienības ražošanas nozari samazināt savas pārdošanas cenas par 36 %. Šis samazinājums bija lielāks nekā izmaksu samazinājums. Tādēļ ievērojami pasliktinājās rentabilitātes rādītāji, kas ievērojami samazinājās 2009. gadā. |
| --- | --- |

(158)

Ņemot vērā spiedienu uz cenām 2009. gadā, vidējās importa no Indijas cenas samazinājās par 21 %, piespiežot Savienības ražošanas nozari samazināt savas pārdošanas cenas par 36 %. Šis samazinājums bija lielāks nekā izmaksu samazinājums. Tādēļ ievērojami pasliktinājās rentabilitātes rādītāji, kas ievērojami samazinājās 2009. gadā.

| (159) | Importa no Indijas cenas attiecīgajā periodā kopumā samazinājās par 9 %, vienmēr paliekot zemākas nekā importa cenas no pārējām pasaules valstīm un Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas. |
| --- | --- |

(159)

Importa no Indijas cenas attiecīgajā periodā kopumā samazinājās par 9 %, vienmēr paliekot zemākas nekā importa cenas no pārējām pasaules valstīm un Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas.

| (160) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka ievērojamam Indijas subsidēta importa pieaugumam par cenām, kas pastāvīgi ir zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, bija noteicošā loma, nodarot kaitējumu Savienības ražošanas nozarei; to atspoguļo tās sliktais finansiālais stāvoklis, ievērojams pārdošanas apjoma un tirgus daļas samazinājums, kā arī gandrīz visu kaitējuma rādītāju pasliktināšanās. |
| --- | --- |

(160)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka ievērojamam Indijas subsidēta importa pieaugumam par cenām, kas pastāvīgi ir zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, bija noteicošā loma, nodarot kaitējumu Savienības ražošanas nozarei; to atspoguļo tās sliktais finansiālais stāvoklis, ievērojams pārdošanas apjoma un tirgus daļas samazinājums, kā arī gandrīz visu kaitējuma rādītāju pasliktināšanās.

6.3.   Citu faktoru ietekme

6.3.1.   Imports no citām trešām valstīm

11.   tabula

| | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no citām trešām valstīm (tonnas) | 50 010 | 37 633 | 54 454 | 59 255 |
| Koeficients (2008. gads = 100) | 100 | 75 | 109 | 118 |
| Importa no citām trešām valstīm tirgus daļa | 41,5 % | 37,2 % | 44,5 % | 45,1 % |
| Koeficients (2008. gads = 100) | 100 | 90 | 107 | 109 |
| Importa no citām trešām valstīm vidējā cena (EUR par tonnu) | 5 380 | 5 236 | 5 094 | 5 234 |
| Koeficients (2008. gads = 100) | 100 | 97 | 95 | 97 |
| Importa apjoms no Malaizijas (tonnas) | 13 712 | 9 810 | 9 611 | 9 966 |
| Importa no Malaizijas tirgus daļa | 11,4 % | 9,7 % | 7,9 % | 7,6 % |
| Importa no Malaizijas vidējā cena (EUR par tonnu) | 4 203 | 2 963 | 3 324 | 3 633 |
| Importa apjoms no Filipīnām (tonnas) | 7 046 | 5 406 | 15 576 | 18 149 |
| Importa no Filipīnām tirgus daļa | 5,8 % | 5,3 % | 12,7 % | 13,8 % |
| Importa no Filipīnām vidējā cena (EUR par tonnu) | 4 645 | 3 474 | 3 714 | 3 912 |
| Importa apjoms no Ķīnas Tautas Republikas (tonnas) | 2 332 | 2 452 | 3 217 | 3 288 |
| Importa no Ķīnas Tautas Republikas tirgus daļa | 1,9 % | 2,4 % | 2,6 % | 2,5 % |
| Importa no Ķīnas Tautas Republikas vidējā cena (EUR par tonnu) | 4 004 | 4 561 | 5 272 | 5 648 |
| Importa apjoms no Taivānas (tonnas) | 4 304 | 3 703 | 6 451 | 6 640 |
| Importa no Taivānas tirgus daļa | 3,6 % | 3,7 % | 5,3 % | 5,1 % |
| Importa no Taivānas vidējā cena (EUR par tonnu) | 5 092 | 4 719 | 4 755 | 4 943 |
| Avots: | Eurostat |

2008

2009

2010

IP

Importa apjoms no citām trešām valstīm (tonnas)

50 010

37 633

54 454

59 255

Koeficients (2008. gads = 100)

100

75

109

118

Importa no citām trešām valstīm tirgus daļa

41,5 %

37,2 %

44,5 %

45,1 %

Koeficients (2008. gads = 100)

100

90

107

109

Importa no citām trešām valstīm vidējā cena (EUR par tonnu)

5 380

5 236

5 094

5 234

Koeficients (2008. gads = 100)

100

97

95

97

Importa apjoms no Malaizijas (tonnas)

13 712

9 810

9 611

9 966

Importa no Malaizijas tirgus daļa

11,4 %

9,7 %

7,9 %

7,6 %

Importa no Malaizijas vidējā cena (EUR par tonnu)

4 203

2 963

3 324

3 633

Importa apjoms no Filipīnām (tonnas)

7 046

5 406

15 576

18 149

Importa no Filipīnām tirgus daļa

5,8 %

5,3 %

12,7 %

13,8 %

Importa no Filipīnām vidējā cena (EUR par tonnu)

4 645

3 474

3 714

3 912

Importa apjoms no Ķīnas Tautas Republikas (tonnas)

2 332

2 452

3 217

3 288

Importa no Ķīnas Tautas Republikas tirgus daļa

1,9 %

2,4 %

2,6 %

2,5 %

Importa no Ķīnas Tautas Republikas vidējā cena (EUR par tonnu)

4 004

4 561

5 272

5 648

Importa apjoms no Taivānas (tonnas)

4 304

3 703

6 451

6 640

Importa no Taivānas tirgus daļa

3,6 %

3,7 %

5,3 %

5,1 %

Importa no Taivānas vidējā cena (EUR par tonnu)

5 092

4 719

4 755

4 943

Avots:

Eurostat

| (161) | Pamatojoties uz Eurostat datiem, citu trešo valstu izcelsmes SSF importa apjoms Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 18 %. Tomēr importa vidējās cenas attiecīgajā periodā samazinājās par apmēram 3 %, un tirgus daļa palielinājās par apmēram 9 %. |
| --- | --- |

(161)

Pamatojoties uz Eurostat datiem, citu trešo valstu izcelsmes SSF importa apjoms Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 18 %. Tomēr importa vidējās cenas attiecīgajā periodā samazinājās par apmēram 3 %, un tirgus daļa palielinājās par apmēram 9 %.

| (162) | No 2005. gada 19. novembra stājās spēkā antidempinga pasākumi attiecībā uz SSF importu no Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas. Lai gan noteikti šādi pasākumi, šis imports attiecīgajā periodā ir ievērojami palielinājies, tomēr tirgus daļa ir palikusi diezgan neliela — attiecīgi 2,5 % un 5,1 %. Citi ievērojami importa avoti ir Filipīnas un Malaizija. Imports no īpaši Filipīnām attiecīgajā periodā ir palielinājies, palielinot to tirgus daļu no 5,8 % 2008. gadā līdz 13,8 % IP laikā. |
| --- | --- |

(162)

No 2005. gada 19. novembra stājās spēkā antidempinga pasākumi attiecībā uz SSF importu no Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas. Lai gan noteikti šādi pasākumi, šis imports attiecīgajā periodā ir ievērojami palielinājies, tomēr tirgus daļa ir palikusi diezgan neliela — attiecīgi 2,5 % un 5,1 %. Citi ievērojami importa avoti ir Filipīnas un Malaizija. Imports no īpaši Filipīnām attiecīgajā periodā ir palielinājies, palielinot to tirgus daļu no 5,8 % 2008. gadā līdz 13,8 % IP laikā.

| (163) | Attiecībā uz Malaiziju attiecīgajā periodā bija vērojama samazināšanās, tomēr importa tirgus daļa IP laikā joprojām bija 7,6 %. Attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās importa apjoms no Filipīnām. Tomēr, kā norādīts turpmāk tekstā, vidējā importa cena bija ievērojami augstāka par Indijas SSF vidējo cenu, proti, apmēram par 20 %. |
| --- | --- |

(163)

Attiecībā uz Malaiziju attiecīgajā periodā bija vērojama samazināšanās, tomēr importa tirgus daļa IP laikā joprojām bija 7,6 %. Attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās importa apjoms no Filipīnām. Tomēr, kā norādīts turpmāk tekstā, vidējā importa cena bija ievērojami augstāka par Indijas SSF vidējo cenu, proti, apmēram par 20 %.

| (164) | Attiecībā uz importa cenām — importa no citām trešām valstīm vidējās cenas attiecīgajā periodā palika diezgan stabilas un vienmēr pārsniedza Savienības ražošanas nozares vidējās cenas un vidējās Indijas importa cenas. |
| --- | --- |

(164)

Attiecībā uz importa cenām — importa no citām trešām valstīm vidējās cenas attiecīgajā periodā palika diezgan stabilas un vienmēr pārsniedza Savienības ražošanas nozares vidējās cenas un vidējās Indijas importa cenas.

| (165) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidām tiek secināts, ka imports no citām trešām valstīm nepārtrauca cēloņsakarību starp Indijas subsidēto importu ietekmi un būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(165)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidām tiek secināts, ka imports no citām trešām valstīm nepārtrauca cēloņsakarību starp Indijas subsidēto importu ietekmi un būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

6.3.2.   Ekonomikas krīze

| (166) | Ar ekonomikas krīzi var daļēji skaidrot Savienības patēriņa samazināšanos 2009. gadā. Tomēr jānorāda, ka, neraugoties uz patēriņa samazinājumu 16 % apmērā 2009. gadā, Indijas importa apjoms palielinājās par 30 %. |
| --- | --- |

(166)

Ar ekonomikas krīzi var daļēji skaidrot Savienības patēriņa samazināšanos 2009. gadā. Tomēr jānorāda, ka, neraugoties uz patēriņa samazinājumu 16 % apmērā 2009. gadā, Indijas importa apjoms palielinājās par 30 %.

| (167) | Savienības patēriņš 2010. gadā un IP laikā palielinājās līdz ar vispārējo ekonomikas atveseļošanos. Tomēr Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms palielinājās tikai nedaudz — par 3 % 2010. gadā un par 4,7 % IP laikā. Salīdzinot ar iepriekš minēto, imports no Indijas palielinājās attiecīgi par 16 % un 10 %. |
| --- | --- |

(167)

Savienības patēriņš 2010. gadā un IP laikā palielinājās līdz ar vispārējo ekonomikas atveseļošanos. Tomēr Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms palielinājās tikai nedaudz — par 3 % 2010. gadā un par 4,7 % IP laikā. Salīdzinot ar iepriekš minēto, imports no Indijas palielinājās attiecīgi par 16 % un 10 %.

| (168) | Ja pastāvētu normāli ekonomikas apstākļi un subsidētais imports nebūtu radījis spēcīgu spiedienu uz cenām, un tā līmenis nebūtu palielinājies, iespējams, Savienības ražošanas nozarei būtu bijušas grūtības pārvarēt patēriņa kritumu un fiksēto vienības izmaksu kāpumu, ko izraisītu samazināts jaudas izmantojums. Tomēr subsidētais imports pastiprināja ekonomikas lejupslīdes ietekmi, un pat vispārējās ekonomikas atveseļošanās laikā Savienības ražošanas nozare nespēja atlabt un atgūt Indijas importam zaudēto tirgus daļu. |
| --- | --- |

(168)

Ja pastāvētu normāli ekonomikas apstākļi un subsidētais imports nebūtu radījis spēcīgu spiedienu uz cenām, un tā līmenis nebūtu palielinājies, iespējams, Savienības ražošanas nozarei būtu bijušas grūtības pārvarēt patēriņa kritumu un fiksēto vienības izmaksu kāpumu, ko izraisītu samazināts jaudas izmantojums. Tomēr subsidētais imports pastiprināja ekonomikas lejupslīdes ietekmi, un pat vispārējās ekonomikas atveseļošanās laikā Savienības ražošanas nozare nespēja atlabt un atgūt Indijas importam zaudēto tirgus daļu.

| (169) | Tāpēc, lai gan ekonomikas krīze 2008. un 2009. gadā, iespējams, izraisīja Savienības ražošanas nozares slikto darbības rezultātu, tomēr nevar uzskatīt, ka tās ietekmē tika pārtraukta cēloņsakarība starp subsidēto importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(169)

Tāpēc, lai gan ekonomikas krīze 2008. un 2009. gadā, iespējams, izraisīja Savienības ražošanas nozares slikto darbības rezultātu, tomēr nevar uzskatīt, ka tās ietekmē tika pārtraukta cēloņsakarība starp subsidēto importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

6.3.3.   Izlasē iekļautās Savienības ražošanas nozares eksporta izpilde

12.   tabula

| | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdevumi eksportam (tonnas) | 967 | 689 | 933 | 884 |
| Koeficients (2008. gads = 100) | 100 | 71 | 97 | 91 |
| Vienības pārdošanas cena (EUR) | 4 770 | 3 060 | 4 020 | 4 313 |
| Koeficients (2008. gads = 100) | 100 | 64 | 84 | 90 |

2008

2009

2010

IP

Pārdevumi eksportam (tonnas)

967

689

933

884

Koeficients (2008. gads = 100)

100

71

97

91

Vienības pārdošanas cena (EUR)

4 770

3 060

4 020

4 313

Koeficients (2008. gads = 100)

100

64

84

90

| (170) | Attiecīgajā periodā par 9 % samazinājās izlasē iekļautās Savienības ražošanas nozares pārdevumu eksportam apjoms, turpretim vidējās eksporta cenas piedzīvoja kritumu par 10 %. Tā kā nevar izslēgt, ka eksporta izpildes negatīvā tendence var būt radījusi turpmāku negatīvu ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tiek uzskatīts, ka, ņemot vērā zemo eksporta apjomu saistībā ar pārdošanas apjomu Savienības tirgū, ietekme nepārtrauc cēloņsakarību starp subsidēto importu un konstatēto kaitējumu. |
| --- | --- |

(170)

Attiecīgajā periodā par 9 % samazinājās izlasē iekļautās Savienības ražošanas nozares pārdevumu eksportam apjoms, turpretim vidējās eksporta cenas piedzīvoja kritumu par 10 %. Tā kā nevar izslēgt, ka eksporta izpildes negatīvā tendence var būt radījusi turpmāku negatīvu ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tiek uzskatīts, ka, ņemot vērā zemo eksporta apjomu saistībā ar pārdošanas apjomu Savienības tirgū, ietekme nepārtrauc cēloņsakarību starp subsidēto importu un konstatēto kaitējumu.

6.4.   Secinājums par cēloņsakarību

| (171) | Iepriekš minētā analīze pierādīja, ka aplūkotajā periodā Indijas izcelsmes lētā subsidētā importa apjoms un tirgus daļa ievērojami pieauga. Turklāt tika konstatēts, ka šis imports pastāvīgi samazināja Savienības ražošanas nozares noteiktās cenas Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(171)

Iepriekš minētā analīze pierādīja, ka aplūkotajā periodā Indijas izcelsmes lētā subsidētā importa apjoms un tirgus daļa ievērojami pieauga. Turklāt tika konstatēts, ka šis imports pastāvīgi samazināja Savienības ražošanas nozares noteiktās cenas Savienības tirgū.

| (172) | Indijas subsidētā importa apjoma un tirgus daļas palielinājums turpinājās pat 2009. gadā, kad Savienības patēriņš samazinājās par 16 %, un attiecīgajā periodā sakrita ar negatīvo tendenci attiecībā uz Savienības ražošanas nozares tirgus daļu. |
| --- | --- |

(172)

Indijas subsidētā importa apjoma un tirgus daļas palielinājums turpinājās pat 2009. gadā, kad Savienības patēriņš samazinājās par 16 %, un attiecīgajā periodā sakrita ar negatīvo tendenci attiecībā uz Savienības ražošanas nozares tirgus daļu.

| (173) | Sākot no 2008. gada, ekonomikas attīstības palēninājuma un krasa Savienības patēriņa samazinājuma kontekstā Indijas ražotāji eksportētāji ir spējuši ievērojami palielināt savu tirgus daļu. Tas sakrita ar Savienības ražošanas nozares tirgus daļas negatīvu tendenci un lielu rentabilitātes un citu finanšu rādītāju samazinājumu. Attiecīgajā periodā lētā subsidētā importa no Indijas pieplūdumam, kurš pastāvīgi samazināja Savienības ražošanas nozares cenas, bija vispārēja negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozares finansiālo stāvokli. Pat ja stāvoklis nedaudz uzlabojās līdz IP, Savienības ražošanas nozare nespēja atgūt zaudēto tirgus daļu, un rentabilitāte palika negatīva. |
| --- | --- |

(173)

Sākot no 2008. gada, ekonomikas attīstības palēninājuma un krasa Savienības patēriņa samazinājuma kontekstā Indijas ražotāji eksportētāji ir spējuši ievērojami palielināt savu tirgus daļu. Tas sakrita ar Savienības ražošanas nozares tirgus daļas negatīvu tendenci un lielu rentabilitātes un citu finanšu rādītāju samazinājumu. Attiecīgajā periodā lētā subsidētā importa no Indijas pieplūdumam, kurš pastāvīgi samazināja Savienības ražošanas nozares cenas, bija vispārēja negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozares finansiālo stāvokli. Pat ja stāvoklis nedaudz uzlabojās līdz IP, Savienības ražošanas nozare nespēja atgūt zaudēto tirgus daļu, un rentabilitāte palika negatīva.

| (174) | Citu zināmo faktoru, kas varēja radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tostarp ekonomikas krīzes, analīze liecināja, ka šie faktori nepārtrauca konstatēto cēloņsakarību starp Indijas subsidēto importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(174)

Citu zināmo faktoru, kas varēja radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tostarp ekonomikas krīzes, analīze liecināja, ka šie faktori nepārtrauca konstatēto cēloņsakarību starp Indijas subsidēto importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

| (175) | Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, tika pagaidām secināts, ka subsidētais imports no Indijas ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 8. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(175)

Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, tika pagaidām secināts, ka subsidētais imports no Indijas ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 8. panta 5. punkta nozīmē.

7.   SAVIENĪBAS INTERESES

7.1.   Ievada piezīme

| (176) | Saskaņā ar pamatregulas 31. pantu Komisija pārbaudīja, vai, neraugoties uz secinājumu par kaitējumu izraisošo subsidēšanu, pastāv pārliecinoši iemesli, kas liek secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākumu pieņemšana nav Savienības interesēs. Eiropas Savienības intereses tika noteiktas, pamatojoties uz visu dažādo iesaistīto personu (tostarp Eiropas Savienības ražošanas nozares, attiecīgā ražojuma importētāju, un lietotāju) interešu novērtējumu. |
| --- | --- |

(176)

Saskaņā ar pamatregulas 31. pantu Komisija pārbaudīja, vai, neraugoties uz secinājumu par kaitējumu izraisošo subsidēšanu, pastāv pārliecinoši iemesli, kas liek secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākumu pieņemšana nav Savienības interesēs. Eiropas Savienības intereses tika noteiktas, pamatojoties uz visu dažādo iesaistīto personu (tostarp Eiropas Savienības ražošanas nozares, attiecīgā ražojuma importētāju, un lietotāju) interešu novērtējumu.

7.2.   Savienības ražošanas nozares intereses

| (177) | Savienības ražošanas nozarei subsidētais imports no Indijas ir nodarījis būtisku kaitējumu. Jāatgādina, ka lielākā daļa kaitējuma rādītāju attiecīgajā periodā uzrādīja negatīvu tendenci. Ja pasākumi netiks veikti, iespējams, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis pasliktināsies vēl vairāk. |
| --- | --- |

(177)

Savienības ražošanas nozarei subsidētais imports no Indijas ir nodarījis būtisku kaitējumu. Jāatgādina, ka lielākā daļa kaitējuma rādītāju attiecīgajā periodā uzrādīja negatīvu tendenci. Ja pasākumi netiks veikti, iespējams, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis pasliktināsies vēl vairāk.

| (178) | Sagaidāms, ka pagaidu kompensācijas maksājumu noteikšana atjaunos efektīvas tirdzniecības apstākļus Savienības tirgū, ļaujot Savienības ražošanas nozarei pielāgot izmeklējamā ražojuma cenas tā, lai tās atspoguļotu dažādos komponentus un tirgus apstākļus. Paredzams arī, ka šo pagaidu pasākumu noteikšana ļaus Savienības ražošanas nozarei vismaz daļēji atgūt attiecīgajā periodā zaudēto tirgus daļu, nākotnē labvēlīgi ietekmējot tās rentabilitāti un vispārējo finansiālo stāvokli. |
| --- | --- |

(178)

Sagaidāms, ka pagaidu kompensācijas maksājumu noteikšana atjaunos efektīvas tirdzniecības apstākļus Savienības tirgū, ļaujot Savienības ražošanas nozarei pielāgot izmeklējamā ražojuma cenas tā, lai tās atspoguļotu dažādos komponentus un tirgus apstākļus. Paredzams arī, ka šo pagaidu pasākumu noteikšana ļaus Savienības ražošanas nozarei vismaz daļēji atgūt attiecīgajā periodā zaudēto tirgus daļu, nākotnē labvēlīgi ietekmējot tās rentabilitāti un vispārējo finansiālo stāvokli.

| (179) | Ja pasākumi netiktu noteikti, būtu sagaidāma turpmāka tirgus daļas samazināšanās un Savienības ražošanas nozare turpinātu darboties ar zaudējumiem. Šāds stāvoklis nevarētu turpināties vidējā termiņā un ilgtermiņā. Ņemot vērā radušos zaudējumus un lielos ieguldījumus ražošanā attiecīgā perioda sākumā, paredzams, ka vairums Savienības ražotāju nespētu atpelnīt savus ieguldījumus, ja pasākumi netiktu noteikti. Turklāt sagaidāms, ka kompensācijas pasākumu noteikšana palīdzēs saglabāt nodarbinātību, kas attiecīgajā periodā pastāvīgi pasliktinājās. |
| --- | --- |

(179)

Ja pasākumi netiktu noteikti, būtu sagaidāma turpmāka tirgus daļas samazināšanās un Savienības ražošanas nozare turpinātu darboties ar zaudējumiem. Šāds stāvoklis nevarētu turpināties vidējā termiņā un ilgtermiņā. Ņemot vērā radušos zaudējumus un lielos ieguldījumus ražošanā attiecīgā perioda sākumā, paredzams, ka vairums Savienības ražotāju nespētu atpelnīt savus ieguldījumus, ja pasākumi netiktu noteikti. Turklāt sagaidāms, ka kompensācijas pasākumu noteikšana palīdzēs saglabāt nodarbinātību, kas attiecīgajā periodā pastāvīgi pasliktinājās.

| (180) | Tāpēc pagaidām tiek secināts, ka kompensācijas maksājumu noteikšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(180)

Tāpēc pagaidām tiek secināts, ka kompensācijas maksājumu noteikšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

7.3.   Lietotāju un importētāju intereses

| (181) | Šajā izmeklēšanā lietotāji nesadarbojās; neviens no 20 lietotājiem, ar kuriem sazinājās, neatbildēja uz nosūtītās anketas jautājumiem. Attiecībā uz importētājiem — anketas tika nosūtītas diviem nesaistītiem importētājiem, kas izteica vēlmi sadarboties, bet netika saņemtas. |
| --- | --- |

(181)

Šajā izmeklēšanā lietotāji nesadarbojās; neviens no 20 lietotājiem, ar kuriem sazinājās, neatbildēja uz nosūtītās anketas jautājumiem. Attiecībā uz importētājiem — anketas tika nosūtītas diviem nesaistītiem importētājiem, kas izteica vēlmi sadarboties, bet netika saņemtas.

| (182) | Jāatgādina, ka arī iepriekšējās izmeklēšanās par šo pašu ražojumu, lietotāju sadarbība bija ļoti neliela. Nesen sāktajā termiņa beigu pārskatīšanā attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes SSF importam, sazinājās ar tiem pašiem lietotājiem, bet neviens no tiem minētajā izmeklēšanā nesadarbojās (5). |
| --- | --- |

(182)

Jāatgādina, ka arī iepriekšējās izmeklēšanās par šo pašu ražojumu, lietotāju sadarbība bija ļoti neliela. Nesen sāktajā termiņa beigu pārskatīšanā attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes SSF importam, sazinājās ar tiem pašiem lietotājiem, bet neviens no tiem minētajā izmeklēšanā nesadarbojās (5).

| (183) | Saskaņā ar sūdzību ietekme uz lietotājiem būtu neliela, ja SSF importam no Indijas noteiktu pasākumus, ņemot vērā, ka SSF veido tikai daļu no lietotāju kopējām izmaksām. Sūdzībā tika sniegta SSF izmaksu daļas aplēse automobiļu un mazgājamo mašīnu/ trauku mazgājamo mašīnu ražošanā. Abos gadījumos tika secināts, ka SSF veido nelielu daļu no šo izstrādājumu kopējām ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(183)

Saskaņā ar sūdzību ietekme uz lietotājiem būtu neliela, ja SSF importam no Indijas noteiktu pasākumus, ņemot vērā, ka SSF veido tikai daļu no lietotāju kopējām izmaksām. Sūdzībā tika sniegta SSF izmaksu daļas aplēse automobiļu un mazgājamo mašīnu/ trauku mazgājamo mašīnu ražošanā. Abos gadījumos tika secināts, ka SSF veido nelielu daļu no šo izstrādājumu kopējām ražošanas izmaksām.

| (184) | Ņemot vērā zemo jaudas izmantojumu Savienības ražošanas nozarē (46 % IP laikā), ja pret importu no Indijas noteiktu pasākumus, tirgū nerastos piedāvājuma deficīta risks. Turklāt ir citi attiecīgā ražojuma piedāvājuma avoti, piemēram, SSF imports no citām valstīm, uz kurām neattiecas jebkādi pasākumi. |
| --- | --- |

(184)

Ņemot vērā zemo jaudas izmantojumu Savienības ražošanas nozarē (46 % IP laikā), ja pret importu no Indijas noteiktu pasākumus, tirgū nerastos piedāvājuma deficīta risks. Turklāt ir citi attiecīgā ražojuma piedāvājuma avoti, piemēram, SSF imports no citām valstīm, uz kurām neattiecas jebkādi pasākumi.

| (185) | Visbeidzot ierosināto pasākumu līmenis ir mērens, un tāpēc sagaidāms, ka imports no Indijas ES tirgos turpināsies, bet par taisnīgām cenām. |
| --- | --- |

(185)

Visbeidzot ierosināto pasākumu līmenis ir mērens, un tāpēc sagaidāms, ka imports no Indijas ES tirgos turpināsies, bet par taisnīgām cenām.

7.4.   Secinājums par Savienības interesēm

| (186) | Ņemot vērā iepriekš minēto, pagaidām tiek secināts, ka, pamatojoties uz pieejamo informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu, lai attiecībā uz Indijas izcelsmes attiecīgo ražojumu nenoteiktu pagaidu pasākumus. |
| --- | --- |

(186)

Ņemot vērā iepriekš minēto, pagaidām tiek secināts, ka, pamatojoties uz pieejamo informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu, lai attiecībā uz Indijas izcelsmes attiecīgo ražojumu nenoteiktu pagaidu pasākumus.

8.   PAGAIDU KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI

8.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

| (187) | Ņemot vērā secinājumus, kas gūti attiecībā uz subsidēšanu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu kompensēšanas pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu, kuru subsidētais imports rada Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(187)

Ņemot vērā secinājumus, kas gūti attiecībā uz subsidēšanu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu kompensēšanas pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu, kuru subsidētais imports rada Savienības ražošanas nozarei.

| (188) | Lai noteiktu šo pasākumu līmeni, tika ņemta vērā konstatētā subsīdiju norma un maksājuma apmērs, kāds vajadzīgs, lai novērstu Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu, nepārsniedzot konstatēto subsīdiju normu. |
| --- | --- |

(188)

Lai noteiktu šo pasākumu līmeni, tika ņemta vērā konstatētā subsīdiju norma un maksājuma apmērs, kāds vajadzīgs, lai novērstu Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu, nepārsniedzot konstatēto subsīdiju normu.

| (189) | Aprēķinot kaitējumu nodarošās subsidēšanas ietekmes novēršanai nepieciešamo maksājuma summu, tika uzskatīts, ka pasākumiem jābūt tādiem, kas ļautu Savienības ražošanas nozarei segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, kādu šāda veida ražošanas nozare varētu pamatoti gūt šajā nozarē no līdzīga ražojuma pārdošanas Savienībā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nebūtu subsidēta importa. Tiek uzskatīts, ka, lai noteiktu peļņu, ko varētu gūt, ja nebūtu subsidētā importa, jāizmanto vidējā pirmsnodokļu peļņas norma, kāda izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem bija 2007. gadā, kad ražošanas nozare vēl bija rentabla, t. i., pirms attiecīgā perioda. Tāpēc tiek uzskatīts, ka peļņas normu 7 % apmērā no apgrozījuma var uzskatīt par piemērotu minimumu, ko Savienības ražošanas nozarē varētu sasniegt, ja nebūtu kaitējumu radošās subsidēšanas. |
| --- | --- |

(189)

Aprēķinot kaitējumu nodarošās subsidēšanas ietekmes novēršanai nepieciešamo maksājuma summu, tika uzskatīts, ka pasākumiem jābūt tādiem, kas ļautu Savienības ražošanas nozarei segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, kādu šāda veida ražošanas nozare varētu pamatoti gūt šajā nozarē no līdzīga ražojuma pārdošanas Savienībā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nebūtu subsidēta importa. Tiek uzskatīts, ka, lai noteiktu peļņu, ko varētu gūt, ja nebūtu subsidētā importa, jāizmanto vidējā pirmsnodokļu peļņas norma, kāda izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem bija 2007. gadā, kad ražošanas nozare vēl bija rentabla, t. i., pirms attiecīgā perioda. Tāpēc tiek uzskatīts, ka peļņas normu 7 % apmērā no apgrozījuma var uzskatīt par piemērotu minimumu, ko Savienības ražošanas nozarē varētu sasniegt, ja nebūtu kaitējumu radošās subsidēšanas.

| (190) | Tādējādi tika aprēķināta Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanas cena, kas nerada kaitējumu. Cena, kas nerada kaitējumu, tika iegūta, izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas cenas koriģējot ar IP laikā gūto faktisko peļņu/zaudējumiem un pieskaitot iepriekš minēto peļņas normu. |
| --- | --- |

(190)

Tādējādi tika aprēķināta Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanas cena, kas nerada kaitējumu. Cena, kas nerada kaitējumu, tika iegūta, izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas cenas koriģējot ar IP laikā gūto faktisko peļņu/zaudējumiem un pieskaitot iepriekš minēto peļņas normu.

| (191) | Tad tika noteikts vajadzīgais cenas palielinājums, pamatojoties uz Indijas ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, vidējās svērtās importa cenas, kas noteikta cenas samazinājuma aprēķiniem, salīdzinājumu ar Savienības ražošanas nozares IP laikā Savienības tirgū pārdoto izstrādājumu cenu, kura nerada kaitējumu. Minētā salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību izteica procentos no vidējās kopējās CIF importa vērtības. |
| --- | --- |

(191)

Tad tika noteikts vajadzīgais cenas palielinājums, pamatojoties uz Indijas ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, vidējās svērtās importa cenas, kas noteikta cenas samazinājuma aprēķiniem, salīdzinājumu ar Savienības ražošanas nozares IP laikā Savienības tirgū pārdoto izstrādājumu cenu, kura nerada kaitējumu. Minētā salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību izteica procentos no vidējās kopējās CIF importa vērtības.

8.2.   Pagaidu pasākumi

| (192) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 12. panta 1. punktu pagaidu kompensācijas pasākumi Indijas izcelsmes importam jānosaka kā mazākais no diviem lielumiem — subsīdijas normas un kaitējuma apmēra — saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu. |
| --- | --- |

(192)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 12. panta 1. punktu pagaidu kompensācijas pasākumi Indijas izcelsmes importam jānosaka kā mazākais no diviem lielumiem — subsīdijas normas un kaitējuma apmēra — saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu.

| (193) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, kompensācijas maksājumu likmes ir noteiktas, salīdzinot kaitējuma novēršanas robežu un subsīdijas normu. Tāpēc ierosinātās kompensācijas maksājumu likmes ir šādas.








  Uzņēmums | Subsīdijas norma | Kaitējuma norma | Pagaidu kompensācijas maksājuma likme |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Agarwal Fastners Pvt. Ltd. | 11,7 % | 20,9 % | 11,7 % |
| Raajratna Ventures Ltd. | 13,0 % | 13,7 % | 13,0 % |
| Viraj Profiles Limited | 3,2 % | 27,7 % | 3,2 % |
| Izlasē neiekļautie uzņēmumi, kas sadarbojās | 13,6 % | 17,3 % | 13,6 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 16,5 % | 20,9 % | 16,5 % |

(193)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, kompensācijas maksājumu likmes ir noteiktas, salīdzinot kaitējuma novēršanas robežu un subsīdijas normu. Tāpēc ierosinātās kompensācijas maksājumu likmes ir šādas.

Uzņēmums

Subsīdijas norma

Kaitējuma norma

Pagaidu kompensācijas maksājuma likme

Agarwal Fastners Pvt. Ltd.

11,7 %

20,9 %

11,7 %

Raajratna Ventures Ltd.

13,0 %

13,7 %

13,0 %

Viraj Profiles Limited

3,2 %

27,7 %

3,2 %

Izlasē neiekļautie uzņēmumi, kas sadarbojās

13,6 %

17,3 %

13,6 %

Visi pārējie uzņēmumi

16,5 %

20,9 %

16,5 %

| (194) | Šajā regulā norādītās atsevišķiem uzņēmumiem piemērojamās kompensācijas maksājumu likmes noteica, balstoties uz pašreizējās izmeklēšanas secinājumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes (pretstatā valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) ir tādējādi piemērojamas tikai tādu Indijas izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi un tādējādi — konkrētās minētās juridiskās personas. Importētie ražojumi, kurus ražojis cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti nenosaukts uzņēmums, tostarp uzņēmumi, kas ir saistīti ar konkrēti nosauktiem uzņēmumiem, nevar izmantot šīs likmes, jo uz tiem attiecas maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(194)

Šajā regulā norādītās atsevišķiem uzņēmumiem piemērojamās kompensācijas maksājumu likmes noteica, balstoties uz pašreizējās izmeklēšanas secinājumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes (pretstatā valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) ir tādējādi piemērojamas tikai tādu Indijas izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi un tādējādi — konkrētās minētās juridiskās personas. Importētie ražojumi, kurus ražojis cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti nenosaukts uzņēmums, tostarp uzņēmumi, kas ir saistīti ar konkrēti nosauktiem uzņēmumiem, nevar izmantot šīs likmes, jo uz tiem attiecas maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (195) | Visas prasības, kas pieprasa piemērot minētās individuālās uzņēmumu kompensācijas maksājuma likmes (piem., pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) nekavējoties jāadresē Komisijai (6), pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par tādām izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un pārdošanu eksportam, piemēram, sakarā ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības uzņēmumos. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kam piemēro atsevišķās maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(195)

Visas prasības, kas pieprasa piemērot minētās individuālās uzņēmumu kompensācijas maksājuma likmes (piem., pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) nekavējoties jāadresē Komisijai (6), pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par tādām izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un pārdošanu eksportam, piemēram, sakarā ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības uzņēmumos. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kam piemēro atsevišķās maksājuma likmes.

9.   INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

| (196) | Iepriekš minētie pagaidu konstatējumi tiks darīti zināmi visām ieinteresētajām personām, un tās tiks aicinātas rakstiski paust viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. To piezīmes tiks analizētas un ņemtas vērā (ja tās būs pamatotas) pirms galīgā lēmuma pieņemšanas. Turklāt jānorāda, ka šīs regulas nolūkā izdarītie konstatējumi attiecībā uz kompensācijas maksājumu noteikšanu ir pagaidu konstatējumi, un tos var pārskatīt, lai izdarītu galīgus konstatējumus, |
| --- | --- |

(196)

Iepriekš minētie pagaidu konstatējumi tiks darīti zināmi visām ieinteresētajām personām, un tās tiks aicinātas rakstiski paust viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. To piezīmes tiks analizētas un ņemtas vērā (ja tās būs pamatotas) pirms galīgā lēmuma pieņemšanas. Turklāt jānorāda, ka šīs regulas nolūkā izdarītie konstatējumi attiecībā uz kompensācijas maksājumu noteikšanu ir pagaidu konstatējumi, un tos var pārskatīt, lai izdarītu galīgus konstatējumus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek piemērots pagaidu kompensācijas maksājums tādiem Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementiem un to daļām, ko pašlaik kvalificē ar KN kodiem 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 un 7318 15 70.

2.   Pagaidu kompensācijas maksājuma likme, kas piemērojama brīvas robežpiegādes neto cenai uz Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas 1. punktā minētajiem ražojumiem, kurus ražo turpmāk minētie uzņēmumi, ir šāda.

| Uzņēmums | Maksājuma likme, % | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Thane, Mahārāštra | 11,7 % | B266 |
| Raajratna Ventures Ltd., Gudžarata | 13,0 % | B267 |
| Viraj Profiles Limited, Boisar, Thane, Mahārāštra | 3,2 % | B268 |
| Pielikumā minētie uzņēmumi | 13,6 % | B269 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 16,5 % | B999 |

Uzņēmums

Maksājuma likme, %

TARIC papildu kods

Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Thane, Mahārāštra

11,7 %

B266

Raajratna Ventures Ltd., Gudžarata

13,0 %

B267

Viraj Profiles Limited, Boisar, Thane, Mahārāštra

3,2 %

B268

Pielikumā minētie uzņēmumi

13,6 %

B269

Visi pārējie uzņēmumi

16,5 %

B999

3.   Par 1. punktā norādītā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Savienībā jāiemaksā drošības naudu, kas vienāda ar pagaidu maksājuma summu.

4.   Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja nav noteikts citādi.

2. pants

1.   Neskarot Padomes Regulas (EK) Nr. 597/2009 30. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām darītu zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī rakstveidā paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.

2.   Atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 597/2009 31. panta 4. punktam attiecīgās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var sniegt piezīmes par šīs regulas piemērošanu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs regulas 1. pantu piemēro četrus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 9. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.

1

(2)  OV C 142, 13.5.2011., 36. lpp. un labotais nosaukums kļūdu labojumā (2011/C 199/08) OV C 199, 7.7.2011., 13. lpp.

2

(3)  OV C 142, 15.5.2011., 30. lpp. un labotais nosaukums kļūdu labojumā (2011/C 199/08) OV C 199, 7.7.2011., 13. lpp.

3

(4)  OV L 5, 7.1.2012., 1. lpp.

4

(5)  OV L 5, 7.1.2012., 1. lpp.

5

(6)  Eiropas Komisija, Tirdzniecības ģenerāldirektorāts, H direktorāts, B-1049 Brisele, Beļģija.

6

---

PIELIKUMS

Izlasē neiekļautie Indijas ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās

TARIC papildu kods B269

| Uzņēmuma nosaukums | Pilsēta |
| --- | --- |
| Kundan Industries Ltd. | Mumbaja |
| Lakshmi Precision Screws Ltd. | Rotaka |

Uzņēmuma nosaukums

Pilsēta

Kundan Industries Ltd.

Mumbaja

Lakshmi Precision Screws Ltd.

Rotaka

---

| 11.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 38/29 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 38/29

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 116/2012

(2012. gada 9. februāris),

ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 872/2004 par turpmākiem ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Libēriju

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 872/2004 par turpmākiem ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Libēriju (1) un jo īpaši tās 11. panta a) un b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 872/2004 I pielikumā ir uzskaitītas fiziskas un juridiskas personas, iestādes un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. Regulas (EK) Nr. 872/2004 II pielikumā ir uzskaitītas kompetentās iestādes, kam piešķirtas īpašas funkcijas saistībā ar minētās regulas īstenošanu. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 872/2004 I pielikumā ir uzskaitītas fiziskas un juridiskas personas, iestādes un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. Regulas (EK) Nr. 872/2004 II pielikumā ir uzskaitītas kompetentās iestādes, kam piešķirtas īpašas funkcijas saistībā ar minētās regulas īstenošanu.

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2011. gada 23. decembrī pieņēma lēmumu Nr. SC/10510, kurā tā nolēma grozīt to personu, grupu un organizāciju sarakstu, uz kurām jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza I pielikums. |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2011. gada 23. decembrī pieņēma lēmumu Nr. SC/10510, kurā tā nolēma grozīt to personu, grupu un organizāciju sarakstu, uz kurām jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza I pielikums.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 872/2004 II pielikums būtu arī jāatjaunina, pamatojoties uz dalībvalstu nesen sniegto informāciju par kompetento iestāžu noteikšanu. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 872/2004 II pielikums būtu arī jāatjaunina, pamatojoties uz dalībvalstu nesen sniegto informāciju par kompetento iestāžu noteikšanu.

| (4) | Tādēļ būtu atbilstoši jāgroza Regulas (EK) Nr. 872/2004 I un II pielikums, |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ būtu atbilstoši jāgroza Regulas (EK) Nr. 872/2004 I un II pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 872/2004 I pielikumu groza, kā noteikts šīs regulas I pielikumā.

2. pants

Regulas (EK) Nr. 872/2004 II pielikuma tekstu aizstāj ar šīs regulas II pielikuma tekstu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 9. februārī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Ārpolitikas instrumentu dienesta vadītājs

---

(1)  OV L 162, 30.4.2004., 32. lpp.

1

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 872/2004 I pielikumu groza šādi:

| (1) | Ierakstu „Cyril
  Allen. Dzimšanas datums: 26.7.1952. Cita informācija: National Patriotic Party bijušais priekšsēdētājs” aizstāj ar šādu:
  „Cyril A. Allen. Dzimšanas datums: 26.7.1952. Cita informācija: National Patriotic Party bijušais priekšsēdētājs.” |
| --- | --- |

(1)

Ierakstu „Cyril
  Allen. Dzimšanas datums: 26.7.1952. Cita informācija: National Patriotic Party bijušais priekšsēdētājs” aizstāj ar šādu:

„Cyril A. Allen. Dzimšanas datums: 26.7.1952. Cita informācija: National Patriotic Party bijušais priekšsēdētājs.”

| (2) | Ierakstu „Myrtle
  Gibson. Dzimšanas datums: 3.11.1952. Cita informācija: bijusī senatore, bijušā Libērijas prezidenta Charles Taylor padomniece” aizstāj ar šādu:
  „Myrtle Francelle
  Gibson. Dzimšanas datums: 3.11.1952. Cita informācija: bijusī senatore, bijušā Libērijas prezidenta Charles Taylor padomniece.” |
| --- | --- |

(2)

Ierakstu „Myrtle
  Gibson. Dzimšanas datums: 3.11.1952. Cita informācija: bijusī senatore, bijušā Libērijas prezidenta Charles Taylor padomniece” aizstāj ar šādu:

„Myrtle Francelle
  Gibson. Dzimšanas datums: 3.11.1952. Cita informācija: bijusī senatore, bijušā Libērijas prezidenta Charles Taylor padomniece.”

| (3) | Ierakstu „Mohamed Ahmad
  Salame (alias: a) Mohamed Ahmad Salami, b) Ameri Al Jawad, c) Jawad Al Ameri, d) Moustapha Salami, e) Moustapha A Salami). Dzimšanas datums: a) 22.9.1961., b) 18.10.1963. Dzimšanas vieta: Abengourou, Kotdivuāra. Valstspiederība: Libānas. Pases Nr.: a) 1622263 (parastā Libānas pase, derīga no 24.4.2001. līdz 23.4.2006.), b) 004296/00409/00 (Togo diplomātiskā pase, derīga no 21.8.2002. līdz 23.8.2007.), c) 000275 (Libērijas diplomātiskā pase, derīga no 11.1.1998. līdz 10.1.2000.), d) 002414 (Libērijas diplomātiskā pase, derīga no 20.6.2001. līdz 19.6.2003. Vārds: Ameri Al Jawad, dzimšanas datums: 18.10.1963., dzimšanas vieta: Ganta, Nimba province), e) D/001217 (Libērijas diplomātiskā pase), f) Diplomatic-2781 (Libērijas diplomātiskā pase). Cita informācija: a) Kotdivuāras pase; sīkāka informācija nav pieejama, b) Mohamed and Company Logging Company īpašnieks. 6. panta b) punktā minētais paziņošanas datums: 23.6.2004.” aizstāj ar šādu:
  „Mohamed Ahmad
  Salame (alias: a) Mohamed Ahmad Salami, b) Ameri Al Jawad, c) Jawad Al Ameri, d) Moustapha Salami, e) Moustapha A Salami). Dzimšanas datums: a) 22.9.1961., b) 18.10.1963. Dzimšanas vieta: a) Abengourou, Kotdivuāra, b) Ganta, Nimba province, Libērija. Valstspiederība: Libānas. Pases Nr.: a) 2210697 (Libānas pase, derīga no 14.12.2010. līdz 14.12.2011.), b) 1622263 (parastā Libānas pase, derīga no 24.4.2001. līdz 23.4.2006.), c) 004296/00409/00 (Togo diplomātiskā pase, derīga no 21.8.2002. līdz 23.8.2007.), d) 000275 (Libērijas diplomātiskā pase, derīga no 11.1.1998. līdz 10.1.2000.), e) 002414 (Libērijas diplomātiskā pase, derīga no 20.6.2001. līdz 19.6.2003.), f) D/001217 (Libērijas diplomātiskā pase), g) diplomātiskā pase 2781 (Libērijas diplomātiskā pase). Cita informācija: a) Kotdivuāras pase; sīkāka informācija nav pieejama, b) Mohamed and Company Logging Company īpašnieks. 6. panta b) punktā minētais paziņošanas datums: 23.6.2004.” |
| --- | --- |

(3)

Ierakstu „Mohamed Ahmad
  Salame (alias: a) Mohamed Ahmad Salami, b) Ameri Al Jawad, c) Jawad Al Ameri, d) Moustapha Salami, e) Moustapha A Salami). Dzimšanas datums: a) 22.9.1961., b) 18.10.1963. Dzimšanas vieta: Abengourou, Kotdivuāra. Valstspiederība: Libānas. Pases Nr.: a) 1622263 (parastā Libānas pase, derīga no 24.4.2001. līdz 23.4.2006.), b) 004296/00409/00 (Togo diplomātiskā pase, derīga no 21.8.2002. līdz 23.8.2007.), c) 000275 (Libērijas diplomātiskā pase, derīga no 11.1.1998. līdz 10.1.2000.), d) 002414 (Libērijas diplomātiskā pase, derīga no 20.6.2001. līdz 19.6.2003. Vārds: Ameri Al Jawad, dzimšanas datums: 18.10.1963., dzimšanas vieta: Ganta, Nimba province), e) D/001217 (Libērijas diplomātiskā pase), f) Diplomatic-2781 (Libērijas diplomātiskā pase). Cita informācija: a) Kotdivuāras pase; sīkāka informācija nav pieejama, b) Mohamed and Company Logging Company īpašnieks. 6. panta b) punktā minētais paziņošanas datums: 23.6.2004.” aizstāj ar šādu:

„Mohamed Ahmad
  Salame (alias: a) Mohamed Ahmad Salami, b) Ameri Al Jawad, c) Jawad Al Ameri, d) Moustapha Salami, e) Moustapha A Salami). Dzimšanas datums: a) 22.9.1961., b) 18.10.1963. Dzimšanas vieta: a) Abengourou, Kotdivuāra, b) Ganta, Nimba province, Libērija. Valstspiederība: Libānas. Pases Nr.: a) 2210697 (Libānas pase, derīga no 14.12.2010. līdz 14.12.2011.), b) 1622263 (parastā Libānas pase, derīga no 24.4.2001. līdz 23.4.2006.), c) 004296/00409/00 (Togo diplomātiskā pase, derīga no 21.8.2002. līdz 23.8.2007.), d) 000275 (Libērijas diplomātiskā pase, derīga no 11.1.1998. līdz 10.1.2000.), e) 002414 (Libērijas diplomātiskā pase, derīga no 20.6.2001. līdz 19.6.2003.), f) D/001217 (Libērijas diplomātiskā pase), g) diplomātiskā pase 2781 (Libērijas diplomātiskā pase). Cita informācija: a) Kotdivuāras pase; sīkāka informācija nav pieejama, b) Mohamed and Company Logging Company īpašnieks. 6. panta b) punktā minētais paziņošanas datums: 23.6.2004.”

| (4) | Ierakstu „Edwin M., Jr.
  Snowe. Adrese: Elwa Road, Monrovia, Libērija. Dzimšanas datums: 11.2.1970. Dzimšanas vieta: Mano River, Grand Cape Mount, Libērija. Valstspiederība: Libērijas. Pases Nr.: a) OR/0056672-01, b) D/005072, c) D005640 (diplomātiskā pase), d) D-00172 (ECOWAS diplomātiskā pase, derīga no 7.8.2008. līdz 6.7.2010.). Cita informācija: Liberian Petroleum and Refining Corporation (LPRC) rīkotājdirektors. 6. panta b) punktā minētais paziņošanas datums: 10.9.2004.” aizstāj ar šādu:
  „Edwin M., Jr.
  Snowe. Adrese: Elwa Road, Monrovia, Libērija. Dzimšanas datums: 11.2.1970. Dzimšanas vieta: Mano River, Grand Cape Mount, Libērija. Valstspiederība: Libērijas. Pases Nr.: a) OR/0056672-01, b) D/005072, c) D005640 (diplomātiskā pase), d) D-00172 (ECOWAS diplomātiskā pase, derīga no 7.8.2008. līdz 6.7.2010.). Cita informācija: pārstāvis, Lībijas Pārstāvju palāta. Liberian Petroleum and Refining Corporation (LPRC) rīkotājdirektors. 6. panta b) punktā minētais paziņošanas datums: 10.9.2004.” |
| --- | --- |

(4)

Ierakstu „Edwin M., Jr.
  Snowe. Adrese: Elwa Road, Monrovia, Libērija. Dzimšanas datums: 11.2.1970. Dzimšanas vieta: Mano River, Grand Cape Mount, Libērija. Valstspiederība: Libērijas. Pases Nr.: a) OR/0056672-01, b) D/005072, c) D005640 (diplomātiskā pase), d) D-00172 (ECOWAS diplomātiskā pase, derīga no 7.8.2008. līdz 6.7.2010.). Cita informācija: Liberian Petroleum and Refining Corporation (LPRC) rīkotājdirektors. 6. panta b) punktā minētais paziņošanas datums: 10.9.2004.” aizstāj ar šādu:

„Edwin M., Jr.
  Snowe. Adrese: Elwa Road, Monrovia, Libērija. Dzimšanas datums: 11.2.1970. Dzimšanas vieta: Mano River, Grand Cape Mount, Libērija. Valstspiederība: Libērijas. Pases Nr.: a) OR/0056672-01, b) D/005072, c) D005640 (diplomātiskā pase), d) D-00172 (ECOWAS diplomātiskā pase, derīga no 7.8.2008. līdz 6.7.2010.). Cita informācija: pārstāvis, Lībijas Pārstāvju palāta. Liberian Petroleum and Refining Corporation (LPRC) rīkotājdirektors. 6. panta b) punktā minētais paziņošanas datums: 10.9.2004.”

| (5) | Ierakstu „Tupee Enid
  Taylor. Dzimšanas datums: a) 17.12.1960., b) 17.12.1962. Libērijas diplomātiskā pase: D/002216. Cita informācija: bijušā prezidenta Charles Taylor bijusī sieva” aizstāj ar šādu:
  „Tupee Enid
  Taylor. Dzimšanas datums: a) 17.12.1960., b) 17.12.1962. Pases Nr.: a) L014670 (Libērijas pase, derīga no 28.12.2009. līdz 28.12.2014.), b) D/002216 (Libērijas diplomātiskā pase, derīga no 17.10.2007. līdz 17.10.2009.). Cita informācija: bijušā prezidenta Charles Taylor bijusī sieva.” |
| --- | --- |

(5)

Ierakstu „Tupee Enid
  Taylor. Dzimšanas datums: a) 17.12.1960., b) 17.12.1962. Libērijas diplomātiskā pase: D/002216. Cita informācija: bijušā prezidenta Charles Taylor bijusī sieva” aizstāj ar šādu:

„Tupee Enid
  Taylor. Dzimšanas datums: a) 17.12.1960., b) 17.12.1962. Pases Nr.: a) L014670 (Libērijas pase, derīga no 28.12.2009. līdz 28.12.2014.), b) D/002216 (Libērijas diplomātiskā pase, derīga no 17.10.2007. līdz 17.10.2009.). Cita informācija: bijušā prezidenta Charles Taylor bijusī sieva.”

---

II PIELIKUMS

Tīmekļa vietnes, kurās atrodama informācija par 3. panta 1. punktā, 3. panta 2. punktā, 4. panta e) punktā, 5. pantā, 7. pantā, 8. panta 1. punkta a) apakšpunktā, 8. panta 1. punkta b) apakšpunktā un 8. panta 2. punktā minētajām kompetentajām iestādēm un adrese paziņojumu nosūtīšanai Eiropas Komisijai

BEĻĢIJA

http://www.diplomatie.be/eusanctions

BULGĀRIJA

http://www.mfa.government.bg

ČEHIJA

http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce

DĀNIJA

http://www.um.dk/da/menu/Udenrigspolitik/FredSikkerhedOgInternationalRetsorden/Sanktioner/

VĀCIJA

http://www.bmwi.de/BMWi/Navigation/Aussenwirtschaft/Aussenwirtschaftsrecht/embargos.html

IGAUNIJA

http://www.vm.ee/est/kat_622/

ĪRIJA

http://www.dfa.ie/home/index.aspx?id=28519

GRIEĶIJA

http://www1.mfa.gr/en/foreign-policy/global-issues/international-sanctions.html

SPĀNIJA

http://www.maec.es/es/MenuPpal/Asuntos/Sanciones%20Internacionales/Paginas/Sanciones_%20Internacionales.aspx

FRANCIJA

http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/

ITĀLIJA

http://www.esteri.it/UE/deroghe.html

KIPRA

http://www.mfa.gov.cy/sanctions

LATVIJA

http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539

LIETUVA

http://www.urm.lt

LUKSEMBURGA

http://www.mae.lu/sanctions

UNGĀRIJA

http://www.kormany.hu/download/5/35/50000/ENSZBT-ET-szankcios-tajekoztato.pdf

MALTA

http://www.doi.gov.mt/EN/bodies/boards/sanctions_monitoring.asp

NĪDERLANDE

http://www.minbuza.nl/sancties

AUSTRIJA

http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version=

POLIJA

http://www.msz.gov.pl

PORTUGĀLE

http://www.min-nestrangeiros.pt

RUMĀNIJA

http://www.mae.ro/index.php?unde=doc&id=32311&idlnk=1&cat=3

SLOVĒNIJA

http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/

SLOVĀKIJA

http://www.foreign.gov.sk

SOMIJA

http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet

ZVIEDRIJA

http://www.ud.se/sanktioner

APVIENOTĀ KARALISTE

www.fco.gov.uk/competentauthorities

Adrese paziņojumu nosūtīšanai Eiropas Komisijai

| European Commission |
| --- |
| Service for Foreign Policy Instruments (FPI) |
| Office: EEAS/309 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |
| Belgium |
| E-pasts: relex-sanctions@ec.europa.eu |

European Commission

Service for Foreign Policy Instruments (FPI)

Office: EEAS/309

B-1049 Bruxelles/Brussel

Belgium

E-pasts: relex-sanctions@ec.europa.eu

---

| 11.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 38/33 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 38/33

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 117/2012

(2012. gada 10. februāris),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1295/2008 par apiņu importu no trešām valstīm

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 192. panta 2. punktu un 195. panta 2. punktu saistībā ar tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulas (EK) Nr. 1295/2008 (2) I pielikumā ir sniegts saraksts, kurā uzskaitītas trešo valstu iestādes, kas pilnvarotas izdot apliecinājumus, kurus pievieno no šīm valstīm importētajiem apiņu produktiem. Šādus apliecinājumus atzīst par līdzvērtīgiem Regulas (EK) Nr. 1234/2007 117. pantā noteiktajam sertifikātam. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulas (EK) Nr. 1295/2008 (2) I pielikumā ir sniegts saraksts, kurā uzskaitītas trešo valstu iestādes, kas pilnvarotas izdot apliecinājumus, kurus pievieno no šīm valstīm importētajiem apiņu produktiem. Šādus apliecinājumus atzīst par līdzvērtīgiem Regulas (EK) Nr. 1234/2007 117. pantā noteiktajam sertifikātam.

| (2) | Attiecīgo trešo valstu dienestu pienākums ir regulāri atjaunināt Regulas (EK) Nr. 1295/2008 I pielikumā iekļauto informāciju un paziņot to Komisijas dienestiem, uzturot ar tiem ciešu sadarbību. |
| --- | --- |

(2)

Attiecīgo trešo valstu dienestu pienākums ir regulāri atjaunināt Regulas (EK) Nr. 1295/2008 I pielikumā iekļauto informāciju un paziņot to Komisijas dienestiem, uzturot ar tiem ciešu sadarbību.

| (3) | Austrālija un Jaunzēlande ir ziņojušas, ka to kompetentajai iestādei, kas pilnvarota izsniegt līdzvērtīguma apliecinājumus, ir mainījies nosaukums un/vai adrese. Tāpēc attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 1295/2008 I pielikumā sniegtais sarakts. |
| --- | --- |

(3)

Austrālija un Jaunzēlande ir ziņojušas, ka to kompetentajai iestādei, kas pilnvarota izsniegt līdzvērtīguma apliecinājumus, ir mainījies nosaukums un/vai adrese. Tāpēc attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 1295/2008 I pielikumā sniegtais sarakts.

| (4) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 1295/2008 ir attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 1295/2008 ir attiecīgi jāgroza.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1295/2008 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 10. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 340, 19.12.2008., 45. lpp.

2

---

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

IESTĀDES, KAS PILNVAROTAS IZDOT APLIECINĀJUMUS ATTIECĪBĀ UZ ŠĀDIEM PRODUKTIEM

Apiņu rogas, KN kods: ex 1210

Apiņu pulveri, KN kods: ex 1210

Apiņu sulas un ekstrakti, KN kods: 1302 13 00

| Izcelsmes valsts | Pilnvarotās iestādes | Adrese | Kods | Tālrunis | Fakss | E-pasts (var nenorādīt) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austrālija | Quarantine Tasmania
  Quarantine Centre | 163-169 Main Road, |
| Moonah, 7009 |
| Tasmania, |
| Australia |

Izcelsmes valsts

Pilnvarotās iestādes

Adrese

Kods

Tālrunis

Fakss

E-pasts (var nenorādīt)

Austrālija

Quarantine Tasmania

Quarantine Centre

163-169 Main Road,

Moonah, 7009

Tasmania,

Australia

(61-3)

62333352

62346785

Kanāda

Plant Protection Division, Animal and Plant Health Directorate, Food Production and Inspection Branch, Agriculture and Agri-food Canada

| Floor 2, West Wing 59, |
| --- |
| Camelot Drive |
| Napean, Ontario, |
| K1A OY9 |

Floor 2, West Wing 59,

Camelot Drive

Napean, Ontario,

K1A OY9

(1-613)

9528000

9915612

Ķīna

Tianjin Airport Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People’s Republic of China

| No. 33 Youyi Road, |
| --- |
| Hexi District |
| Tianjin 300201 |

No. 33 Youyi Road,

Hexi District

Tianjin 300201

(86-22)

28134078

28134078

ciqtj2002@163.com

Tianjin Economic and Technical Development Zone Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People’s Republic of China

| No. 8, Zhaofaxincun |
| --- |
| 2nd Avenue, TEDA |
| Tianjin 300457 |

No. 8, Zhaofaxincun

2nd Avenue, TEDA

Tianjin 300457

(86-22)

66298343

66298245

zhujw@tjciq.gov.cn

Inner Mongolia Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People’s Republic of China

| No. 12 Erdos Street, |
| --- |
| Saihan District, Huhhot City |
| Inner Mongolia 010020 |

No. 12 Erdos Street,

Saihan District, Huhhot City

Inner Mongolia 010020

(86-471)

4341943

4342163

zhaoxb@nmciq.gov.cn

Xinjiang Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People’s Republic of China

| No. 116 North Nanhu Road |
| --- |
| Urumqi City |
| Xinjiang 830063 |

No. 116 North Nanhu Road

Urumqi City

Xinjiang 830063

(86-991)

4640057

4640050

xjciq_jw@xjciq.gov.cn

Horvātija

Križevci College of Agriculture

| Milislava Demerca 1, |
| --- |
| HR-48260 Križevci |

Milislava Demerca 1,

HR-48260 Križevci

(385-48)

279198

682790

ssrecec@vguk.hr

Jaunzēlande

Ministry of Agriculture and Forestry

| P.O. Box 2526 |
| --- |
| Wellington 6140 |

P.O. Box 2526

Wellington 6140

(64-4)

8940100

8940720

Serbija

Institut za ratarstvo i povrtarstvo / Institute of Field and Vegetable Crops

| 21000 Novi Sad |
| --- |
| Maksima Gorkog 30 |

21000 Novi Sad

Maksima Gorkog 30

(381-21)

780365

Operators: 4898100

780198

institut@ifvcns.ns.ac.rs

Dienvidāfrika

CSIR Food Science and Technology

| PO Box 395 |
| --- |
| 0001 Pretoria |

PO Box 395

0001 Pretoria

(27-12)

8413172

8413594

Šveice

Labor Veritas

| Engimattstrasse 11 |
| --- |
| Postfach 353 |
| CH-8027 Zürich |

Engimattstrasse 11

Postfach 353

CH-8027 Zürich

(41-44)

2832930

2014249

admin@laborveritas.ch

Ukraina

Productional-Technical Centre (PTZ)

Ukrhmel

| Hlebnaja 27 |
| --- |
| 262028 Zhitomir |

Hlebnaja 27

262028 Zhitomir

(380)

372111

367331

Amerikas Savienotās Valstis

Washington Department of Agriculture

State Chemical and Hop Lab

| 21 N. 1st Ave. Suite 106 |
| --- |
| Yakima, WA 98902 |

21 N. 1st Ave. Suite 106

Yakima, WA 98902

(1-509)

2257626

4547699

Idaho Department of Agriculture

Division of Plant Industries

Hop Inspection Lab

| 2270 Old Penitentiary Road |
| --- |
| P.O. Box 790 |
| Boise, ID 83701 |

2270 Old Penitentiary Road

P.O. Box 790

Boise, ID 83701

(1-208)

3328620

3342283

Oregon Department of Agriculture

Commodity Inspection Division

| 635 Capital Street NE |
| --- |
| Salem, OR 97310-2532 |

635 Capital Street NE

Salem, OR 97310-2532

(1-503)

9864620

9864737

California Department of Food and Agriculture (CDFA-CAC)

Division of Inspection Services

Analytical Chemistry Laboratory

| 3292 Meadowview Road |
| --- |
| Sacramento, CA 95832 |

3292 Meadowview Road

Sacramento, CA 95832

(1-916)

4450029 vai 2621434

2621572

USDA, GIPSA, FGIS

| 1100 NW Naito Parkway |
| --- |
| Portland, OR 97209-2818 |

1100 NW Naito Parkway

Portland, OR 97209-2818

(1-503)

3267887

3267896

USDA, GIPSA, TSD, Tech Service Division, Technical Testing Laboratory

| 10383 Nth Ambassador Drive |
| --- |
| Kansas City, MO 64153-1394 |

10383 Nth Ambassador Drive

Kansas City, MO 64153-1394

(1-816)

8910401

8910478

Zimbabve

Standards Association of Zimbabwe (SAZ)

| Northend Close, |
| --- |
| Northridge Park |
| Borrowdale, |
| P.O. Box 2259 Harare |

Northend Close,

Northridge Park

Borrowdale,

P.O. Box 2259 Harare

(263-4)

882017, 882021, 885511

882020

info@saz.org.zw saz.org.zw”

---

| 11.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 38/36 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 38/36

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 118/2012

(2012. gada 10. februāris),

ar ko groza Regulas (EK) Nr. 2380/2001, (EK) Nr. 1289/2004, (EK) Nr. 1455/2004, (EK) Nr. 1800/2004, (EK) Nr. 600/2005, (ES) Nr. 874/2010, Īstenošanas regulas (ES) Nr. 388/2011, (ES) Nr. 532/2011 un (ES) Nr. 900/2011 attiecībā uz konkrētu dzīvnieku barības piedevu atļaujas turētāja nosaukumu un labo Īstenošanas regulu (ES) Nr. 532/2011

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Alpharma BVBA un Pfizer Ltd saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 13. panta 3. punktu ir iesnieguši pieteikumu, ierosinot mainīt atļaujas turētāja nosaukumu Komisijas 2001. gada 5. decembra Regulā (EK) Nr. 2380/2001 par lopbarības piedevas atļaušanu uz 10 gadiem (2), Komisijas 2004. gada 14. jūlija Regulā (EK) Nr. 1289/2004 par atļaujas izsniegšanu uz desmit gadiem, lai lopbarībā varētu izmantot piedevu “Deccox®”, kas ietilpst kokcidiostatu un citu zāļu grupā (3), Komisijas 2004. gada 16. augusta Regulā (EK) Nr. 1455/2004, ar ko uz desmit gadiem atļauj izmantot dzīvnieku pārtikā piedevu “Avatec 15 %”, kas pieder kokcidiostatu un citu zāļu grupai (4), Komisijas 2004. gada 15. oktobra Regulā (EK) Nr. 1800/2004 par atļaujas izsniegšanu uz desmit gadiem, lai dzīvnieku barībā varētu izmantot piedevu “Cycostat 66G”, kas pieder kokcidiostatu un citu zāļu līdzekļu grupai (5), Komisijas 2005. gada 18. aprīļa Regulā (EK) Nr. 600/2005 par jaunu atļauju uz desmit gadiem izmantot kokcidiostatu par lopbarības piedevu, provizorisko atļauju piedevai un pastāvīgo atļauju dažām lopbarības piedevām (6), Komisijas 2010. gada 5. oktobra Regulā (ES) Nr. 874/2010 par atļauju izmantot lazalocīda A nātrija sāli kā barības piedevu tītariem līdz 16 nedēļu vecumam (atļaujas turētājs Alpharma (Belgium) BVBA) un par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 2430/1999 (7), Komisijas 2011. gada 19. aprīļa Īstenošanas regulā (ES) Nr. 388/2011 par atļauju izmantot alfa-maduramicīnamoniju kā barības piedevu gaļas cāļiem (atļaujas turētājs Alpharma (Beļģija) BVBA) un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2430/1999 (8), Komisijas 2011. gada 31. maija Regulā (ES) Nr. 532/2011 par atļauju lietot robenidīna hidrohlorīdu kā barības piedevu vaislas trušiem un gaļas trušiem (atļaujas turētājs Alpharma Belgium BVBA) un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 2430/1999 un Regulā (EK) Nr. 1800/2004 (9) un Komisijas 2011. gada 7. septembra Regulā (ES) Nr. 900/2011 par atļauju izmantot lazalocīda A nātrija sāli par barības piedevu fazāniem, pērļu vistiņām, paipalām un irbēm, izņemot dējējputnus (atļaujas turētājs Alpharma (Beļģija) BVBA) (10). |
| --- | --- |

(1)

Alpharma BVBA un Pfizer Ltd saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 13. panta 3. punktu ir iesnieguši pieteikumu, ierosinot mainīt atļaujas turētāja nosaukumu Komisijas 2001. gada 5. decembra Regulā (EK) Nr. 2380/2001 par lopbarības piedevas atļaušanu uz 10 gadiem (2), Komisijas 2004. gada 14. jūlija Regulā (EK) Nr. 1289/2004 par atļaujas izsniegšanu uz desmit gadiem, lai lopbarībā varētu izmantot piedevu “Deccox®”, kas ietilpst kokcidiostatu un citu zāļu grupā (3), Komisijas 2004. gada 16. augusta Regulā (EK) Nr. 1455/2004, ar ko uz desmit gadiem atļauj izmantot dzīvnieku pārtikā piedevu “Avatec 15 %”, kas pieder kokcidiostatu un citu zāļu grupai (4), Komisijas 2004. gada 15. oktobra Regulā (EK) Nr. 1800/2004 par atļaujas izsniegšanu uz desmit gadiem, lai dzīvnieku barībā varētu izmantot piedevu “Cycostat 66G”, kas pieder kokcidiostatu un citu zāļu līdzekļu grupai (5), Komisijas 2005. gada 18. aprīļa Regulā (EK) Nr. 600/2005 par jaunu atļauju uz desmit gadiem izmantot kokcidiostatu par lopbarības piedevu, provizorisko atļauju piedevai un pastāvīgo atļauju dažām lopbarības piedevām (6), Komisijas 2010. gada 5. oktobra Regulā (ES) Nr. 874/2010 par atļauju izmantot lazalocīda A nātrija sāli kā barības piedevu tītariem līdz 16 nedēļu vecumam (atļaujas turētājs Alpharma (Belgium) BVBA) un par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 2430/1999 (7), Komisijas 2011. gada 19. aprīļa Īstenošanas regulā (ES) Nr. 388/2011 par atļauju izmantot alfa-maduramicīnamoniju kā barības piedevu gaļas cāļiem (atļaujas turētājs Alpharma (Beļģija) BVBA) un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2430/1999 (8), Komisijas 2011. gada 31. maija Regulā (ES) Nr. 532/2011 par atļauju lietot robenidīna hidrohlorīdu kā barības piedevu vaislas trušiem un gaļas trušiem (atļaujas turētājs Alpharma Belgium BVBA) un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 2430/1999 un Regulā (EK) Nr. 1800/2004 (9) un Komisijas 2011. gada 7. septembra Regulā (ES) Nr. 900/2011 par atļauju izmantot lazalocīda A nātrija sāli par barības piedevu fazāniem, pērļu vistiņām, paipalām un irbēm, izņemot dējējputnus (atļaujas turētājs Alpharma (Beļģija) BVBA) (10).

| (2) | Pieteikuma iesniedzēji norāda, ka no 2011. gada 1. marta uzņēmumam Pfizer Ltd, kas iegādājās Alpharma BVBA, pieder tirdzniecības tiesības uz piedevām dekokvinātu, lazalocīda A nātrija sāli, alfa-maduramicīnamoniju, robenidīna hidrohlorīdu un salinomicīnu. |
| --- | --- |

(2)

Pieteikuma iesniedzēji norāda, ka no 2011. gada 1. marta uzņēmumam Pfizer Ltd, kas iegādājās Alpharma BVBA, pieder tirdzniecības tiesības uz piedevām dekokvinātu, lazalocīda A nātrija sāli, alfa-maduramicīnamoniju, robenidīna hidrohlorīdu un salinomicīnu.

| (3) | Atļaujas nosacījumu maiņas projekts ir tikai administratīvs un neietver attiecīgo piedevu jaunu novērtējumu. Par pieteikumu informēja Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi. |
| --- | --- |

(3)

Atļaujas nosacījumu maiņas projekts ir tikai administratīvs un neietver attiecīgo piedevu jaunu novērtējumu. Par pieteikumu informēja Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi.

| (4) | Lai pieteikuma iesniedzējs varētu izmantot tirdzniecības tiesības ar nosaukumu Pfizer Ltd, jāmaina atļauju nosacījumi. |
| --- | --- |

(4)

Lai pieteikuma iesniedzējs varētu izmantot tirdzniecības tiesības ar nosaukumu Pfizer Ltd, jāmaina atļauju nosacījumi.

| (5) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 2380/2001, (EK) Nr. 1289/2004, (EK) Nr. 1455/2004, (EK) Nr. 1800/2004, (EK) Nr. 600/2005, (ES) Nr. 874/2010, Īstenošanas regulas (ES) Nr. 388/2011, (ES) Nr. 532/2011 un (ES) Nr. 900/2011. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 2380/2001, (EK) Nr. 1289/2004, (EK) Nr. 1455/2004, (EK) Nr. 1800/2004, (EK) Nr. 600/2005, (ES) Nr. 874/2010, Īstenošanas regulas (ES) Nr. 388/2011, (ES) Nr. 532/2011 un (ES) Nr. 900/2011.

| (6) | Grozījumi atļaujas nosacījumos nav saistīti ar drošību, tāpēc ir lietderīgi paredzēt pārejas periodu, kura laikā varētu izlietot pašreizējos krājumus. |
| --- | --- |

(6)

Grozījumi atļaujas nosacījumos nav saistīti ar drošību, tāpēc ir lietderīgi paredzēt pārejas periodu, kura laikā varētu izlietot pašreizējos krājumus.

| (7) | Regulas (EK) Nr. 1800/2004, kas grozīta ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 532/2011, pielikumā kļūdas dēļ tika izlaists maksimāli pieļaujamais atliekvielu daudzums (MRL) gaļas tītariem un cāļiem, kas Regulas (EK) Nr. 1800/2004 pielikumā tika ieviests ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 101/2009 (11), un tirdzniecības nosaukums Robenz 66G gaļas tītariem un cāļiem, kas Regulas (EK) Nr. 1800/2004 pielikumā tika ieviests ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 214/2009 (12). Tādēļ minētais MRL un tirdzniecības nosaukums jāievieš atkārtoti. |
| --- | --- |

(7)

Regulas (EK) Nr. 1800/2004, kas grozīta ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 532/2011, pielikumā kļūdas dēļ tika izlaists maksimāli pieļaujamais atliekvielu daudzums (MRL) gaļas tītariem un cāļiem, kas Regulas (EK) Nr. 1800/2004 pielikumā tika ieviests ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 101/2009 (11), un tirdzniecības nosaukums Robenz 66G gaļas tītariem un cāļiem, kas Regulas (EK) Nr. 1800/2004 pielikumā tika ieviests ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 214/2009 (12). Tādēļ minētais MRL un tirdzniecības nosaukums jāievieš atkārtoti.

| (8) | Tāpēc būtu jāizdara attiecīgi labojumi Īstenošanas regulas (ES) Nr. 532/2011 pielikumā. |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc būtu jāizdara attiecīgi labojumi Īstenošanas regulas (ES) Nr. 532/2011 pielikumā.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 2380/2001

Regulas (EK) Nr. 2380/2001 pielikuma 2. slejā vārdus “Alpharma Belgium BVBA” aizstāj ar “Pfizer Ltd”.

2. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1289/2004

Regulas (EK) Nr. 1289/2004 pielikuma 2. slejā vārdus “Alpharma (Belgium) BVBA” aizstāj ar “Pfizer Ltd”.

3. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1455/2004

Regulas (EK) Nr. 1455/2004 pielikuma 2. slejā vārdus “Alpharma (Belgium) BVBA” aizstāj ar “Pfizer Ltd”.

4. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1800/2004

Regulas (EK) Nr. 1800/2004 pielikuma 2. slejā vārdus “Alpharma (Belgium) BVBA” aizstāj ar “Pfizer Ltd”.

5. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 600/2005

Regulas (EK) Nr. 600/2005 I pielikuma 2. slejā vārdus “Alpharma (Beļģija) BVBA” aizstāj ar “Pfizer Ltd”.

6. pants

Grozījumi Regulā (ES) Nr. 874/2010

Regulas (ES) Nr. 874/2010 pielikuma 2. slejā vārdus “Alpharma (Beļģija) BVBA” aizstāj ar “Pfizer Ltd”.

7. pants

Grozījumi Īstenošanas regulā (ES) Nr. 388/2011

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 388/2011 pielikuma 2. slejā vārdus “Alpharma (Beļģija) BVBA” aizstāj ar “Pfizer Ltd”.

8. pants

Grozījumi Īstenošanas regulā (ES) Nr. 532/2011

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 532/2011 I pielikuma 2. slejā vārdus “Alpharma Belgium BVBA” aizstāj ar “Pfizer Ltd”.

9. pants

Grozījumi Īstenošanas regulā (ES) Nr. 900/2011

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 900/2011 pielikuma 2. slejā vārdus “Alpharma (Beļģija) BVBA” aizstāj ar “Pfizer Ltd”.

10. pants

Labojumi Īstenošanas regulā (ES) Nr. 532/2011

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 532/2011 II pielikumu labo saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

11. pants

Pārejas pasākumi

Pašreizējos krājumus, kuri atbilst noteikumiem, ko piemēroja pirms šīs regulas stāšanās spēkā datuma, var turpināt laist tirgū un izmantot līdz 2012. gada 2. septembrim.

12. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Tomēr 10. pantu un pielikumu piemēro no 2011. gada 21. jūnija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 10. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  OV L 321, 6.12.2001., 18. lpp.

2

(3)  OV L 243, 15.7.2004., 15. lpp.

3

(4)  OV L 269, 17.8.2004., 14. lpp.

4

(5)  OV L 317, 16.10.2004., 37. lpp.

5

(6)  OV L 99, 19.4.2005., 5. lpp.

6

(7)  OV L 263, 6.10.2010., 1. lpp.

7

(8)  OV L 104, 20.4.2011., 3. lpp.

8

(9)  OV L 146, 1.6.2011., 7. lpp.

9

(10)  OV L 231, 8.9.2011., 15. lpp.

10

(11)  OV L 34, 4.2.2009., 5. lpp.

11

(12)  OV L 73, 19.3.2009., 12. lpp.

12

---

PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 532/2011 II pielikumu un pielikumu Regulai (EK) Nr. 1800/2004, kas grozīta ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 532/2011, labo šādi:

| 1) | tabulas 3. ailē vārdus “(Cycostat 66G)” aizstāj ar “(Robenz 66G)”; |
| --- | --- |

1)

tabulas 3. ailē vārdus “(Cycostat 66G)” aizstāj ar “(Robenz 66G)”;

| 2) | tabulai pievieno šādu sleju:
  “Maksimāli pieļaujamais atliekvielu daudzums (MRL) attiecīgajos dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos
  800 μg robenidīna hidrohlorīda uz kg mitru aknu
  350 μg robenidīna hidrohlorīda uz kg mitru nieru
  200 μg robenidīna hidrohlorīda uz kg mitru muskuļu
  1 300 μg robenidīna hidrohlorīda uz kg mitras ādas/tauku
  400 μg robenidīna hidrohlorīda uz kg ādas/tauku
  400 μg robenidīna hidrohlorīda uz kg mitru aknu
  200 μg robenidīna hidrohlorīda uz kg mitru nieru
  200 μg robenidīna hidrohlorīda uz kg mitru muskuļu” |
| --- | --- |

2)

tabulai pievieno šādu sleju:

“Maksimāli pieļaujamais atliekvielu daudzums (MRL) attiecīgajos dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos

800 μg robenidīna hidrohlorīda uz kg mitru aknu

350 μg robenidīna hidrohlorīda uz kg mitru nieru

200 μg robenidīna hidrohlorīda uz kg mitru muskuļu

1 300 μg robenidīna hidrohlorīda uz kg mitras ādas/tauku

400 μg robenidīna hidrohlorīda uz kg ādas/tauku

400 μg robenidīna hidrohlorīda uz kg mitru aknu

200 μg robenidīna hidrohlorīda uz kg mitru nieru

200 μg robenidīna hidrohlorīda uz kg mitru muskuļu”

---

| 11.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 38/40 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 38/40

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 119/2012

(2012. gada 10. februāris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 10. februārī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 55,6 |
| TN | 77,0 |
| TR | 129,1 |
| ZZ | 87,2 |
| 0707 00 05 | EG | 229,9 |
| JO | 137,5 |
| TR | 159,9 |
| US | 57,6 |
| ZZ | 146,2 |
| 0709 91 00 | EG | 330,9 |
| ZZ | 330,9 |
| 0709 93 10 | MA | 82,8 |
| TR | 183,3 |
| ZZ | 133,1 |
| 0805 10 20 | EG | 48,9 |
| IL | 72,0 |
| MA | 54,5 |
| TN | 54,0 |
| TR | 74,4 |
| ZZ | 60,8 |
| 0805 20 10 | IL | 163,3 |
| MA | 104,6 |
| ZZ | 134,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 60,1 |
| EG | 95,0 |
| IL | 118,1 |
| JM | 98,5 |
| MA | 80,9 |
| TR | 72,9 |
| ZZ | 87,6 |
| 0805 50 10 | EG | 61,9 |
| TR | 61,8 |
| ZZ | 61,9 |
| 0808 10 80 | CA | 123,2 |
| CL | 98,4 |
| CN | 111,0 |
| MK | 26,7 |
| US | 158,2 |
| ZZ | 103,5 |
| 0808 30 90 | CL | 48,2 |
| CN | 74,6 |
| US | 122,3 |
| ZA | 100,5 |
| ZZ | 86,4 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

MA

55,6

TN

77,0

TR

129,1

ZZ

87,2

0707 00 05

EG

229,9

JO

137,5

TR

159,9

US

57,6

ZZ

146,2

0709 91 00

EG

330,9

ZZ

330,9

0709 93 10

MA

82,8

TR

183,3

ZZ

133,1

0805 10 20

EG

48,9

IL

72,0

MA

54,5

TN

54,0

TR

74,4

ZZ

60,8

0805 20 10

IL

163,3

MA

104,6

ZZ

134,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

60,1

EG

95,0

IL

118,1

JM

98,5

MA

80,9

TR

72,9

ZZ

87,6

0805 50 10

EG

61,9

TR

61,8

ZZ

61,9

0808 10 80

CA

123,2

CL

98,4

CN

111,0

MK

26,7

US

158,2

ZZ

103,5

0808 30 90

CL

48,2

CN

74,6

US

122,3

ZA

100,5

ZZ

86,4

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

| 11.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 38/42 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 38/42

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 120/2012

(2012. gada 10. februāris),

ar ko nosaka piešķīruma koeficientu, kurš jāpiemēro olīveļļas ievešanas atļauju pieteikumiem, kas iesniegti laikā no 2012. gada 6. līdz 7. februārim saskaņā ar Tunisijas tarifu kvotu, un ar ko aptur ievešanas atļauju izdošanu 2012. gada februārim

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (2), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar 1. protokola (3) 3. panta 1. un 2. punktu Eiropas un Vidusjūras valstu nolīgumā par asociācijas izveidošanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses (4), atver tarifa kvotu ar nulles nodokļa likmi, lai ievestu Tunisijas izcelsmes neapstrādātu olīveļļu ar KN kodu 1509 10 10 un 1509 10 90, ko tieši no Tunisijas ieved Eiropas Savienībā, nepārsniedzot katram gadam noteikto ierobežojumu. |
| --- | --- |

(1)

Ar 1. protokola (3) 3. panta 1. un 2. punktu Eiropas un Vidusjūras valstu nolīgumā par asociācijas izveidošanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses (4), atver tarifa kvotu ar nulles nodokļa likmi, lai ievestu Tunisijas izcelsmes neapstrādātu olīveļļu ar KN kodu 1509 10 10 un 1509 10 90, ko tieši no Tunisijas ieved Eiropas Savienībā, nepārsniedzot katram gadam noteikto ierobežojumu.

| (2) | Komisijas 2006. gada 20. decembra Regulas (EK) Nr. 1918/2006 par tarifa kvotas atvēršanu un pārvaldīšanu Tunisijas izcelsmes olīveļļai (5) 2. panta 2. punktā noteikti kvantitatīvie ierobežojumi ievešanas atļauju izdošanai mēnesī. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2006. gada 20. decembra Regulas (EK) Nr. 1918/2006 par tarifa kvotas atvēršanu un pārvaldīšanu Tunisijas izcelsmes olīveļļai (5) 2. panta 2. punktā noteikti kvantitatīvie ierobežojumi ievešanas atļauju izdošanai mēnesī.

| (3) | Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1918/2006 3. panta 1. punktam kompetentajām iestādēm iesniegto pieteikumu skaits ievešanas atļauju saņemšanai attiecas uz kopējo daudzumu, kas pārsniedz minētās regulas 2. panta 2. punktā februārim noteikto ierobežojumu. |
| --- | --- |

(3)

Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1918/2006 3. panta 1. punktam kompetentajām iestādēm iesniegto pieteikumu skaits ievešanas atļauju saņemšanai attiecas uz kopējo daudzumu, kas pārsniedz minētās regulas 2. panta 2. punktā februārim noteikto ierobežojumu.

| (4) | Šajā gadījumā Komisijai ir jānosaka piešķīruma koeficients, lai varētu izdot ievešanas atļaujas proporcionāli pieejamajam daudzumam. |
| --- | --- |

(4)

Šajā gadījumā Komisijai ir jānosaka piešķīruma koeficients, lai varētu izdot ievešanas atļaujas proporcionāli pieejamajam daudzumam.

| (5) | Tā kā ir sasniegts februāra maksimālais daudzums, minētajam mēnesim nevar izdot ievešanas atļaujas, |
| --- | --- |

(5)

Tā kā ir sasniegts februāra maksimālais daudzums, minētajam mēnesim nevar izdot ievešanas atļaujas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ievešanas atļauju pieteikumiem, kas iesniegti no 2012. gada 6. un 7. februārī, atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1918/2006 3. panta 1. punktam piemēro piešķīruma koeficientu 12,493792 %.

Ievešanas atļauju izdošana 2012. gada februārim par daudzumiem, kas pieprasīti no 2012. gada 13. februāra, ir apturēta.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2012. gada 11. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 10. februārī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.

2

(3)  OV L 97, 30.3.1998., 57. lpp.

3

(4)  OV L 97, 30.3.1998., 2. lpp.

4

(5)  OV L 365, 21.12.2006., 84. lpp.

5

---

LĒMUMI

| 11.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 38/43 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 38/43

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS 2012/74/KĀDP

(2012. gada 10. februāris),

ar kuru īsteno Lēmumu 2010/656/KĀDP, ar ko atjauno ierobežojošus pasākumus pret Kotdivuāru

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 31. panta 2. punktu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2010/656/KĀDP (2010. gada 29. oktobris), ar ko atjauno ierobežojošus pasākumus pret Kotdivuāru (1), un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padome 2010. gada 29. oktobrī pieņēma Lēmumu 2010/656/KĀDP. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2010. gada 29. oktobrī pieņēma Lēmumu 2010/656/KĀDP.

| (2) | Ņemot vērā situācijas attīstību Kotdivuārā, būtu jāgroza to personu un vienību saraksts, uz kurām attiecina Lēmuma 2010/656/KĀDP II pielikumā izklāstītos ierobežojošos pasākumus, |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā situācijas attīstību Kotdivuārā, būtu jāgroza to personu un vienību saraksts, uz kurām attiecina Lēmuma 2010/656/KĀDP II pielikumā izklāstītos ierobežojošos pasākumus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Šā lēmuma pielikumā uzskaitītās personas svītro no saraksta, kas iekļauts Lēmuma 2010/656/KĀDP II pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2012. gada 10. februārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

C. ANTORINI

---

(1)  OV L 285, 30.10.2010., 28. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Lēmuma 1. pantā minētās personas

| 1. | Frank Anderson Kouassi kungs |
| --- | --- |
| 2. | Yanon Yapo kungs |
| 3. | Benjamin Yapo Atsé kungs |
| 4. | Blaise N'Goua Abi kungs |
| 5. | Anne Jacqueline Lohoués Oble kundze |
| 6. | Angèle Gnonsoa kundze |
| 7. | Danièle Boni Claverie kundze |
| 8. | Ettien Amoikon kungs |
| 9. | Kata Kéké kungs |
| 10. | Touré Amara kungs |
| 11. | Anne Gnahouret Tatret kundze |
| 12. | Thomas N'Guessan Yao kungs |
| 13. | Odette Lago Daléba Loan kundze |
| 14. | Georges Armand Alexis Ouégnin kungs |
| 15. | Raphaël Dogo Djéréké kungs |
| 16. | Marie Odette Lorougnon Souhonon kundze |
| 17. | Felix Nanihio kungs |
| 18. | Lahoua Souanga Etienne kungs |
| 19. | Jean Baptiste Akrou kungs |
| 20. | Lambert Kessé Feh kungs |
| 21. | Togba Norbert |
| 22. | Kone Doféré |
| 23. | Hanny Tchélé Brigitte |
| 24. | Jacques Zady |
| 25. | Ali Keita |
| 26. | Blon Siki Blaise |
| 27. | Moustapha Aziz |
| 28. | Gnamien Yao |
| 29. | Ghislain N'Gbechi |
| 30. | Deby Dally Balawourou |

1.

Frank Anderson Kouassi kungs

2.

Yanon Yapo kungs

3.

Benjamin Yapo Atsé kungs

4.

Blaise N'Goua Abi kungs

5.

Anne Jacqueline Lohoués Oble kundze

6.

Angèle Gnonsoa kundze

7.

Danièle Boni Claverie kundze

8.

Ettien Amoikon kungs

9.

Kata Kéké kungs

10.

Touré Amara kungs

11.

Anne Gnahouret Tatret kundze

12.

Thomas N'Guessan Yao kungs

13.

Odette Lago Daléba Loan kundze

14.

Georges Armand Alexis Ouégnin kungs

15.

Raphaël Dogo Djéréké kungs

16.

Marie Odette Lorougnon Souhonon kundze

17.

Felix Nanihio kungs

18.

Lahoua Souanga Etienne kungs

19.

Jean Baptiste Akrou kungs

20.

Lambert Kessé Feh kungs

21.

Togba Norbert

22.

Kone Doféré

23.

Hanny Tchélé Brigitte

24.

Jacques Zady

25.

Ali Keita

26.

Blon Siki Blaise

27.

Moustapha Aziz

28.

Gnamien Yao

29.

Ghislain N'Gbechi

30.

Deby Dally Balawourou

---

| 11.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 38/45 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 38/45

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2012. gada 9. feruāris)

par Ganas atzīšanu attiecībā uz jūrnieku apmācības un sertificēšanas sistēmām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/106/EK

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 616)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2012/75/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīvu 2008/106/EK par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni (1) un jo īpaši tās 19. panta 3. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Kipras 2005. gada 13. maija pieprasījumu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvu 2008/106/EK dalībvalstis var nolemt atbalstīt trešo valstu izdotos attiecīgos jūrnieku sertifikātus, ja attiecīgo trešo valsti atzīst Komisija. Minētajām trešām valstīm ir jāatbilst visām prasībām Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) 1978. gada Konvencijā par jūrnieku sagatavotības, sertificēšanas un sardzes pildīšanas standartiem (STCW konvencija) (2), kura pārskatīta 1995. gadā. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvu 2008/106/EK dalībvalstis var nolemt atbalstīt trešo valstu izdotos attiecīgos jūrnieku sertifikātus, ja attiecīgo trešo valsti atzīst Komisija. Minētajām trešām valstīm ir jāatbilst visām prasībām Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) 1978. gada Konvencijā par jūrnieku sagatavotības, sertificēšanas un sardzes pildīšanas standartiem (STCW konvencija) (2), kura pārskatīta 1995. gadā.

| (2) | Ar 2005. gada 13. maija vēstuli Kipra iesniedza pieprasījumu atzīt Ganu. Pēc minētā pieprasījuma Komisija novērtēja Ganas apmācības un sertifikācijas sistēmas, lai pārbaudītu, vai Gana ievēro STCW konvencijas prasības un vai ir veikti attiecīgi pasākumi, lai novērstu krāpšanu saistībā ar sertifikātiem. Novērtējuma pamatā bija Eiropas Jūras drošības aģentūras ekspertu 2009. gada decembrī veiktās inspekcijas rezultāti. Inspekcijas gaitā tika konstatēti atsevišķi trūkumi apmācības un sertificēšanas sistēmās. |
| --- | --- |

(2)

Ar 2005. gada 13. maija vēstuli Kipra iesniedza pieprasījumu atzīt Ganu. Pēc minētā pieprasījuma Komisija novērtēja Ganas apmācības un sertifikācijas sistēmas, lai pārbaudītu, vai Gana ievēro STCW konvencijas prasības un vai ir veikti attiecīgi pasākumi, lai novērstu krāpšanu saistībā ar sertifikātiem. Novērtējuma pamatā bija Eiropas Jūras drošības aģentūras ekspertu 2009. gada decembrī veiktās inspekcijas rezultāti. Inspekcijas gaitā tika konstatēti atsevišķi trūkumi apmācības un sertificēšanas sistēmās.

| (3) | Komisija nodeva dalībvalstīm ziņojumu ar novērtējuma rezultātiem. |
| --- | --- |

(3)

Komisija nodeva dalībvalstīm ziņojumu ar novērtējuma rezultātiem.

| (4) | Komisija 2010. gada 20. decembra vēstulē pieprasīja Ganai sniegt pierādījumus, ka konstatētie trūkumi ir novērsti. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2010. gada 20. decembra vēstulē pieprasīja Ganai sniegt pierādījumus, ka konstatētie trūkumi ir novērsti.

| (5) | Gana 2011. gada 21. februāra vēstulē sniedza pieprasīto informāciju un pierādījumus par atbilstošiem un pietiekamiem koriģējošiem pasākumiem, ko tā īstenojusi, lai novērstu atbilstības novērtēšanas laikā konstatētos trūkumus. |
| --- | --- |

(5)

Gana 2011. gada 21. februāra vēstulē sniedza pieprasīto informāciju un pierādījumus par atbilstošiem un pietiekamiem koriģējošiem pasākumiem, ko tā īstenojusi, lai novērstu atbilstības novērtēšanas laikā konstatētos trūkumus.

| (6) | Nav novērsti divi trūkumi. Pirmais attiecas uz to, ka Gana pilnā mērā nenodrošina jūras spēkos vai uz loču kuģiem veiktā jūras dienesta faktisko atbilstību sertificēšanai nepieciešamajai kompetencei. Otrais attiecas uz ugunsdzēsības apmācības un aprīkojuma nepilnībām jūrniecības mācību iestādē. Tāpēc Ganas iestādes tiek aicinātas šajā sakarā veikt turpmākas koriģējošas darbības. Tomēr šie trūkumi neliek apšaubīt Ganas jūrnieku apmācības un sertificēšanas sistēmas kopējo atbilstības līmeni STCW konvencijai. |
| --- | --- |

(6)

Nav novērsti divi trūkumi. Pirmais attiecas uz to, ka Gana pilnā mērā nenodrošina jūras spēkos vai uz loču kuģiem veiktā jūras dienesta faktisko atbilstību sertificēšanai nepieciešamajai kompetencei. Otrais attiecas uz ugunsdzēsības apmācības un aprīkojuma nepilnībām jūrniecības mācību iestādē. Tāpēc Ganas iestādes tiek aicinātas šajā sakarā veikt turpmākas koriģējošas darbības. Tomēr šie trūkumi neliek apšaubīt Ganas jūrnieku apmācības un sertificēšanas sistēmas kopējo atbilstības līmeni STCW konvencijai.

| (7) | Atbilstības novērtēšanas rezultāti un Ganas iesniegtās informācijas izvērtējums liecina, ka Gana atbilst attiecīgajām STCW konvencijas prasībām un ir veikusi piemērotus pasākumus, lai novērstu ar sertifikātiem saistītu krāpšanu. |
| --- | --- |

(7)

Atbilstības novērtēšanas rezultāti un Ganas iesniegtās informācijas izvērtējums liecina, ka Gana atbilst attiecīgajām STCW konvencijas prasībām un ir veikusi piemērotus pasākumus, lai novērstu ar sertifikātiem saistītu krāpšanu.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Direktīvas 2008/106/EK 19. panta izpildes vajadzībām Gana tiek atzīta attiecībā uz jūrnieku apmācības un sertificēšanas sistēmām.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2012. gada 9. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Siim KALLAS

---

(1)  OV L 323, 3.12.2008., 33. lpp.

1

(2)  Pieņēmusi Starptautiskā Jūrniecības organizācija.

2

---

| 11.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 38/46 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 38/46

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2012. gada 9. februāris)

par Urugvajas atzīšanu attiecībā uz jūrnieku apmācības un sertificēšanas sistēmām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/106/EK

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 619)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2012/76/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīvu 2008/106/EK par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni (1) un jo īpaši tās 19. panta 3. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Spānijas 2006. gada 14. februāra pieprasījumu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvu 2008/106/EK dalībvalstis var nolemt atbalstīt trešo valstu izdotos attiecīgos jūrnieku sertifikātus, ja attiecīgo trešo valsti atzīst Komisija. Minētajām trešām valstīm ir jāatbilst visām prasībām Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) 1978. gada Konvencijā par jūrnieku sagatavotības, sertificēšanas un sardzes pildīšanas standartiem (STCW konvencija) (2), kurā 1995. gadā izdarīti grozījumi. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvu 2008/106/EK dalībvalstis var nolemt atbalstīt trešo valstu izdotos attiecīgos jūrnieku sertifikātus, ja attiecīgo trešo valsti atzīst Komisija. Minētajām trešām valstīm ir jāatbilst visām prasībām Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) 1978. gada Konvencijā par jūrnieku sagatavotības, sertificēšanas un sardzes pildīšanas standartiem (STCW konvencija) (2), kurā 1995. gadā izdarīti grozījumi.

| (2) | Ar 2006. gada 14. februāra vēstuli Spānija iesniedza pieprasījumu atzīt Urugvaju. Pēc minētā pieprasījuma Komisija novērtēja Urugvajas apmācības un sertifikācijas sistēmas, lai pārbaudītu, vai Urugvaja ievēro STCW konvencijas prasības un vai ir veikti attiecīgi pasākumi, lai novērstu krāpšanu saistībā ar sertifikātiem. Novērtējuma pamatā bija Eiropas Jūras drošības aģentūras ekspertu 2007. gada jūnijā veiktās inspekcijas rezultāti. Inspekcijas gaitā tika konstatēti atsevišķi trūkumi apmācības un sertificēšanas sistēmās. |
| --- | --- |

(2)

Ar 2006. gada 14. februāra vēstuli Spānija iesniedza pieprasījumu atzīt Urugvaju. Pēc minētā pieprasījuma Komisija novērtēja Urugvajas apmācības un sertifikācijas sistēmas, lai pārbaudītu, vai Urugvaja ievēro STCW konvencijas prasības un vai ir veikti attiecīgi pasākumi, lai novērstu krāpšanu saistībā ar sertifikātiem. Novērtējuma pamatā bija Eiropas Jūras drošības aģentūras ekspertu 2007. gada jūnijā veiktās inspekcijas rezultāti. Inspekcijas gaitā tika konstatēti atsevišķi trūkumi apmācības un sertificēšanas sistēmās.

| (3) | Komisija nodeva dalībvalstīm ziņojumu ar novērtējuma rezultātiem. |
| --- | --- |

(3)

Komisija nodeva dalībvalstīm ziņojumu ar novērtējuma rezultātiem.

| (4) | Komisija 2009. gada 16. februāra un 2010. gada 8. decembra vēstulēs pieprasīja Urugvajai sniegt pierādījumus, ka konstatētie trūkumi ir novērsti. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2009. gada 16. februāra un 2010. gada 8. decembra vēstulēs pieprasīja Urugvajai sniegt pierādījumus, ka konstatētie trūkumi ir novērsti.

| (5) | Urugvaja 2009. gada 30. aprīļa un 2011. gada 18. marta vēstulēs sniedza pieprasīto informāciju un pierādījumus par atbilstošiem un pietiekamiem koriģējošiem pasākumiem, ko tā īstenojusi, lai novērstu atbilstības novērtēšanas laikā konstatētos trūkumus. |
| --- | --- |

(5)

Urugvaja 2009. gada 30. aprīļa un 2011. gada 18. marta vēstulēs sniedza pieprasīto informāciju un pierādījumus par atbilstošiem un pietiekamiem koriģējošiem pasākumiem, ko tā īstenojusi, lai novērstu atbilstības novērtēšanas laikā konstatētos trūkumus.

| (6) | Nav novērsti divi trūkumi. Pirmais attiecas uz to, ka kvalitātes standartu sistēma neietver atsevišķas administrācijas darbības, piemēram, apmācības programmu apstiprināšanu. Otrais trūkums attiecas uz sertifikātu formu. Tāpēc Urugvajas iestādes tiek aicinātas šajā sakarā veikt turpmākas koriģējošas darbības. Tomēr šie trūkumi neliek apšaubīt Urugvajas jūrnieku izglītības, apmācības un sertificēšanas sistēmas kopējo atbilstības līmeni STCW konvencijai. |
| --- | --- |

(6)

Nav novērsti divi trūkumi. Pirmais attiecas uz to, ka kvalitātes standartu sistēma neietver atsevišķas administrācijas darbības, piemēram, apmācības programmu apstiprināšanu. Otrais trūkums attiecas uz sertifikātu formu. Tāpēc Urugvajas iestādes tiek aicinātas šajā sakarā veikt turpmākas koriģējošas darbības. Tomēr šie trūkumi neliek apšaubīt Urugvajas jūrnieku izglītības, apmācības un sertificēšanas sistēmas kopējo atbilstības līmeni STCW konvencijai.

| (7) | Atbilstības novērtēšanas rezultāti un Urugvajas iesniegtās informācijas izvērtējums liecina, ka Urugvaja atbilst attiecīgajām STCW konvencijas prasībām un ir veikusi piemērotus pasākumus, lai novērstu ar sertifikātiem saistītu krāpšanu. |
| --- | --- |

(7)

Atbilstības novērtēšanas rezultāti un Urugvajas iesniegtās informācijas izvērtējums liecina, ka Urugvaja atbilst attiecīgajām STCW konvencijas prasībām un ir veikusi piemērotus pasākumus, lai novērstu ar sertifikātiem saistītu krāpšanu.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Direktīvas 2008/106/EK 19. panta izpildes vajadzībām Urugvaja tiek atzīta attiecībā uz jūrnieku apmācības un sertificēšanas sistēmām.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2012. gada 9. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Siim KALLAS

---

(1)  OV L 323, 3.12.2008., 33. lpp.

1

(2)  Pieņēmusi Starptautiskā Jūrniecības organizācija.

2

---

| 11.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 38/47 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 38/47

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2012. gada 9. februāris)

par 18. veida produktos izmantojamā flufenoksurona neiekļaušanu I, IA vai IB pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 621)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2012/77/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīvu 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (1) un jo īpaši tās 16. panta 2. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2007. gada 4. decembra Regulā (EK) Nr. 1451/2007 par 10 gadu darba programmas otro fāzi, kas minēta 16. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (2), ir noteikts novērtējamo aktīvo vielu saraksts to iespējamai iekļaušanai Direktīvas 98/8/EK I, IA vai IB pielikumā. Flufenoksurons ir minētajā sarakstā. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2007. gada 4. decembra Regulā (EK) Nr. 1451/2007 par 10 gadu darba programmas otro fāzi, kas minēta 16. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (2), ir noteikts novērtējamo aktīvo vielu saraksts to iespējamai iekļaušanai Direktīvas 98/8/EK I, IA vai IB pielikumā. Flufenoksurons ir minētajā sarakstā.

| (2) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1451/2007 flufenoksurons (CAS Nr. 101463-69-8; EK Nr. 417-680-3) ir novērtēts atbilstoši Direktīvas 98/8/EK 11. panta 2. punktam izmantošanai insekticīdos, akaricīdos un produktos citu posmkāju apkarošanai, kas ir minētās direktīvas V pielikumā definētais 18. produktu veids. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1451/2007 flufenoksurons (CAS Nr. 101463-69-8; EK Nr. 417-680-3) ir novērtēts atbilstoši Direktīvas 98/8/EK 11. panta 2. punktam izmantošanai insekticīdos, akaricīdos un produktos citu posmkāju apkarošanai, kas ir minētās direktīvas V pielikumā definētais 18. produktu veids.

| (3) | Par ziņotāju dalībvalsti tika izraudzīta Francija, kura saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 14. panta 4. un 6. punktu 2009. gada 17. martā iesniedza Komisijai kompetentās iestādes sagatavotu ziņojumu un attiecīgu ieteikumu. |
| --- | --- |

(3)

Par ziņotāju dalībvalsti tika izraudzīta Francija, kura saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 14. panta 4. un 6. punktu 2009. gada 17. martā iesniedza Komisijai kompetentās iestādes sagatavotu ziņojumu un attiecīgu ieteikumu.

| (4) | Dalībvalstis un Komisija ir izskatījušas kompetentās iestādes ziņojumu. Ziņojumā ietvertos konstatējumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 15. panta 4. punktu Biocīdo produktu pastāvīgā komiteja 2011. gada 22. septembrī ir iekļāvusi novērtējuma ziņojumā. |
| --- | --- |

(4)

Dalībvalstis un Komisija ir izskatījušas kompetentās iestādes ziņojumu. Ziņojumā ietvertos konstatējumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 15. panta 4. punktu Biocīdo produktu pastāvīgā komiteja 2011. gada 22. septembrī ir iekļāvusi novērtējuma ziņojumā.

| (5) | Riska novērtējumā, kuru, izmantojot reālistisku pieeju, veica attiecīgajiem vides segmentiem, tika konstatēta nepieņemama ietekme uz ūdens vidi. Turklāt flufenoksurona īpašības to padara noturīgu, bioakumulatīvu un toksisku, kā arī ļoti noturīgu un ļoti bioakumulatīvu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (3) XIII pielikuma kritērijiem. Tāpēc izmantošanai 18. veida produktos paredzēto flufenoksuronu ir nelietderīgi iekļaut Direktīvas 98/8/EK I, IA vai IB pielikumā. |
| --- | --- |

(5)

Riska novērtējumā, kuru, izmantojot reālistisku pieeju, veica attiecīgajiem vides segmentiem, tika konstatēta nepieņemama ietekme uz ūdens vidi. Turklāt flufenoksurona īpašības to padara noturīgu, bioakumulatīvu un toksisku, kā arī ļoti noturīgu un ļoti bioakumulatīvu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (3) XIII pielikuma kritērijiem. Tāpēc izmantošanai 18. veida produktos paredzēto flufenoksuronu ir nelietderīgi iekļaut Direktīvas 98/8/EK I, IA vai IB pielikumā.

| (6) | Datumam, no kura flufenoksuronu saturošus produktus, kas ir 18. produktu veida biocīdie produkti, vairs nedrīkstētu laist tirgū, vajadzētu būt samērīgi saistītam ar riska novērtējuma rezultātu un ar šā lēmuma spēkā stāšanās dienu. |
| --- | --- |

(6)

Datumam, no kura flufenoksuronu saturošus produktus, kas ir 18. produktu veida biocīdie produkti, vairs nedrīkstētu laist tirgū, vajadzētu būt samērīgi saistītam ar riska novērtējuma rezultātu un ar šā lēmuma spēkā stāšanās dienu.

| (7) | Šajā lēmumā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdo produktu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdo produktu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Flufenoksuronu (CAS Nr. 101463-69-8; EK Nr. 417-680-3), kas paredzēts izmantošanai 18. veida produktos, neiekļauj Direktīvas 98/8/EK I, IA vai IB pielikumā.

2. pants

Regulas (EK) Nr. 1451/2007 4. panta 2. punkta nolūkā flufenoksuronu saturošus produktus, kas ir 18. produktu veida biocīdie produkti, vairs nelaiž tirgū, sākot no 2012. gada 1. augusta.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2012. gada 9. februārī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Janez POTOČNIK

---

(1)  OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.

1

(2)  OV L 325, 11.12.2007., 3. lpp.

2

(3)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.

3

---

| 11.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 38/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 38/48

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2012. gada 9. februāris)

par dažu vielu neiekļaušanu I, IA vai IB pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 645)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2012/78/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīvu 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (1) un jo īpaši tās 16. panta 2. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2007. gada 4. decembra Regulā (EK) Nr. 1451/2007 par 10 gadu darba programmas otro fāzi, kas minēta 16. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (2), noteikts novērtējamo aktīvo vielu saraksts to iespējamai iekļaušanai Direktīvas 98/8/EK I, IA vai IB pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2007. gada 4. decembra Regulā (EK) Nr. 1451/2007 par 10 gadu darba programmas otro fāzi, kas minēta 16. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (2), noteikts novērtējamo aktīvo vielu saraksts to iespējamai iekļaušanai Direktīvas 98/8/EK I, IA vai IB pielikumā.

| (2) | Attiecībā uz vairākām minētajā sarakstā iekļautajām vielām/produktu veidu kombinācijām vai nu visi dalībnieki ir pārtraukuši dalību pārbaudes programmā, vai arī dalībvalsts, kas izraudzīta par novērtēšanas ziņotāju, nav saņēmusi pilnīgu dokumentāciju laikposmā, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1451/2007 9. pantā un 12. panta 3. punktā. |
| --- | --- |

(2)

Attiecībā uz vairākām minētajā sarakstā iekļautajām vielām/produktu veidu kombinācijām vai nu visi dalībnieki ir pārtraukuši dalību pārbaudes programmā, vai arī dalībvalsts, kas izraudzīta par novērtēšanas ziņotāju, nav saņēmusi pilnīgu dokumentāciju laikposmā, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1451/2007 9. pantā un 12. panta 3. punktā.

| (3) | Tāpēc, kā arī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 11. panta 2. punktu, 12. panta 1. punktu un 13. panta 5. punktu par to Komisija attiecīgi informējusi dalībvalstis. Šo informāciju publicēja arī elektroniski. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc, kā arī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 11. panta 2. punktu, 12. panta 1. punktu un 13. panta 5. punktu par to Komisija attiecīgi informējusi dalībvalstis. Šo informāciju publicēja arī elektroniski.

| (4) | Triju mēnešu laikā pēc minētajām publikācijām vairāki uzņēmumi izrādīja interesi pārņemt dalībnieka funkcijas attiecībā uz dažām attiecīgajām vielām un produktu veidiem. Tomēr vēlāk šie uzņēmumi nespēja iesniegt pilnīgu dokumentāciju. |
| --- | --- |

(4)

Triju mēnešu laikā pēc minētajām publikācijām vairāki uzņēmumi izrādīja interesi pārņemt dalībnieka funkcijas attiecībā uz dažām attiecīgajām vielām un produktu veidiem. Tomēr vēlāk šie uzņēmumi nespēja iesniegt pilnīgu dokumentāciju.

| (5) | Tāpēc saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 12. panta 4. punktu un 12. panta 5. punktu attiecīgās vielas un produktu veidi nebūtu jāiekļauj Direktīvas 98/8/EK I, IA vai IB pielikumā. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 12. panta 4. punktu un 12. panta 5. punktu attiecīgās vielas un produktu veidi nebūtu jāiekļauj Direktīvas 98/8/EK I, IA vai IB pielikumā.

| (6) | Juridiskās noteiktības labad ir lietderīgi precizēt datumu, pēc kura tādu veidu biocīdos produktus, kas minēti šā lēmuma pielikumā un satur šā lēmuma pielikumā norādītās aktīvās vielas, vairs nedrīkstētu laist tirgū. |
| --- | --- |

(6)

Juridiskās noteiktības labad ir lietderīgi precizēt datumu, pēc kura tādu veidu biocīdos produktus, kas minēti šā lēmuma pielikumā un satur šā lēmuma pielikumā norādītās aktīvās vielas, vairs nedrīkstētu laist tirgū.

| (7) | Šajā lēmumā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdo produktu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdo produktu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Šā lēmuma pielikumā norādītās vielas neiekļauj Direktīvas 98/8/EK I, IA vai IB pielikumā norādīto veidu produktos.

2. pants

Regulas (EK) Nr. 1451/2007 4. panta 2. punkta nolūkā tādu veidu biocīdos produktus, kas minēti šā lēmuma pielikumā un satur šā lēmuma pielikumā norādītās aktīvās vielas, vairs nelaiž tirgū, sākot no 2013. gada 1. februāra.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2012. gada 9. februārī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Janez POTOČNIK

---

(1)  OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.

1

(2)  OV L 325, 11.12.2007., 3. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Vielas un produktu veidi, kas nav iekļaujami Direktīvas 98/8/EK I, IA vai IB pielikumā

| Nosaukums | EC Nr. | CAS Nr. | Produkta veids | Ziņotāja dalībvalsts |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Cikloheksilhidroksidiazēn-1-oksīda kālija sāls | | 66603-10-9 | 6 | AT |
| Cikloheksilhidroksidiazēn-1-oksīda kālija sāls | | 66603-10-9 | 7 | AT |
| Cikloheksilhidroksidiazēn-1-oksīda kālija sāls | | 66603-10-9 | 9 | AT |
| Cikloheksilhidroksidiazēn-1-oksīda kālija sāls | | 66603-10-9 | 10 | AT |
| Cikloheksilhidroksidiazēn-1-oksīda kālija sāls | | 66603-10-9 | 12 | AT |
| Cikloheksilhidroksidiazēn-1-oksīda kālija sāls | | 66603-10-9 | 13 | AT |
| Difenoksarsīn-10-il-oksīds | 200-377-3 | 58-36-6 | 9 | FR |
| Glioksāls | 203-474-9 | 107-22-2 | 12 | FR |
| 1,3-Dihlor-5,5-dimetilhidantoīns | 204-258-7 | 118-52-5 | 12 | NL |
| Tozilhloramīda nātrija sāls | 204-854-7 | 127-65-1 | 11 | ES |
| Dinātrija tetraborāts, bezūdens | 215-540-4 | 1330-43-4 | 11 | NL |
| Varš | 231-159-6 | 7440-50-8 | 2 | FR |
| Varš | 231-159-6 | 7440-50-8 | 4 | FR |
| Varš | 231-159-6 | 7440-50-8 | 5 | FR |
| Varš | 231-159-6 | 7440-50-8 | 11 | FR |
| Vara sulfāts | 231-847-6 | 7758-98-7 | 1 | FR |
| Vara sulfāts | 231-847-6 | 7758-98-7 | 4 | FR |
| Kalcija hipohlorīts | 231-908-7 | 7778-54-3 | 1 | IT |
| Borskābe | 233-139-2 | 10043-35-3 | 22 | NL |
| Trimagnija difosfīds | 235-023-7 | 12057-74-8 | 20 | DE |
| Hloraloze | 240-016-7 | 15879-93-3 | 15 | PT |
| Hloraloze | 240-016-7 | 15879-93-3 | 23 | PT |
| Alumīnija fosfīds | 244-088-0 | 20859-73-8 | 20 | DE |
| 1,3-Dihlor-5-etil-5-metilimidazolidīn-2,4-dions | 401-570-7 | 89415-87-2 | 12 | NL |
| Metilneodekānamīds | 414-460-9 | 105726-67-8 | 19 | ES |
| Tetrahlordekaoksīda komplekss | 420-970-2 | 92047-76-2 | 5 | DE |
| 3-Benzo(b)tiēn-2-il-5,6-dihidro-1,4,2-oksatiazīna 4-oksīds | 431-030-6 | 163269-30-5 | 9 | PT |
| Oligo(2-(2-etoksi)etoksietilguanidīnija hlorīds) | Polimēri | 374572-91-5 | 2 | FR |
| Poli(heksametilēndiamīna guanidīnija hlorīds) | Polimēri | 57028-96-3 | 2 | FR |
| Oligo(2-(2-etoksi)etoksietilguanidīnija hlorīds) | Polimēri | 374572-91-5 | 3 | FR |
| Poli(heksametilēndiamīna guanidīnija hlorīds) | Polimēri | 57028-96-3 | 3 | FR |
| Oligo(2-(2-etoksi)etoksietilguanidīnija hlorīds) | Polimēri | 374572-91-5 | 4 | FR |
| Poli(heksametilēndiamīna guanidīnija hlorīds) | Polimēri | 57028-96-3 | 4 | FR |
| Oligo(2-(2-etoksi)etoksietilguanidīnija hlorīds) | Polimēri | 374572-91-5 | 7 | FR |
| Poli(heksametilēndiamīna guanidīnija hlorīds) | Polimēri | 57028-96-3 | 7 | FR |
| Oligo(2-(2-etoksi)etoksietilguanidīnija hlorīds) | Polimēri | 374572-91-5 | 9 | FR |
| Poli(heksametilēndiamīna guanidīnija hlorīds) | Polimēri | 57028-96-3 | 9 | FR |
| Oligo(2-(2-etoksi)etoksietilguanidīnija hlorīds) | Polimēri | 374572-91-5 | 10 | FR |
| Poli(heksametilēndiamīna guanidīnija hlorīds) | Polimēri | 57028-96-3 | 10 | FR |
| Oligo(2-(2-etoksi)etoksietilguanidīnija hlorīds) | Polimēri | 374572-91-5 | 11 | FR |
| Poli(heksametilēndiamīna guanidīnija hlorīds) | Polimēri | 57028-96-3 | 11 | FR |
| Oligo(2-(2-etoksi)etoksietilguanidīnija hlorīds) | Polimēri | 374572-91-5 | 12 | FR |
| Poli(heksametilēndiamīna guanidīnija hlorīds) | Polimēri | 57028-96-3 | 12 | FR |
| Oligo(2-(2-etoksi)etoksietilguanidīnija hlorīds) | Polimēri | 374572-91-5 | 20 | FR |
| Poli(heksametilēndiamīna guanidīnija hlorīds) | Polimēri | 57028-96-3 | 20 | FR |

Nosaukums

EC Nr.

CAS Nr.

Produkta veids

Ziņotāja dalībvalsts

Cikloheksilhidroksidiazēn-1-oksīda kālija sāls

66603-10-9

6

AT

Cikloheksilhidroksidiazēn-1-oksīda kālija sāls

66603-10-9

7

AT

Cikloheksilhidroksidiazēn-1-oksīda kālija sāls

66603-10-9

9

AT

Cikloheksilhidroksidiazēn-1-oksīda kālija sāls

66603-10-9

10

AT

Cikloheksilhidroksidiazēn-1-oksīda kālija sāls

66603-10-9

12

AT

Cikloheksilhidroksidiazēn-1-oksīda kālija sāls

66603-10-9

13

AT

Difenoksarsīn-10-il-oksīds

200-377-3

58-36-6

9

FR

Glioksāls

203-474-9

107-22-2

12

FR

1,3-Dihlor-5,5-dimetilhidantoīns

204-258-7

118-52-5

12

NL

Tozilhloramīda nātrija sāls

204-854-7

127-65-1

11

ES

Dinātrija tetraborāts, bezūdens

215-540-4

1330-43-4

11

NL

Varš

231-159-6

7440-50-8

2

FR

Varš

231-159-6

7440-50-8

4

FR

Varš

231-159-6

7440-50-8

5

FR

Varš

231-159-6

7440-50-8

11

FR

Vara sulfāts

231-847-6

7758-98-7

1

FR

Vara sulfāts

231-847-6

7758-98-7

4

FR

Kalcija hipohlorīts

231-908-7

7778-54-3

1

IT

Borskābe

233-139-2

10043-35-3

22

NL

Trimagnija difosfīds

235-023-7

12057-74-8

20

DE

Hloraloze

240-016-7

15879-93-3

15

PT

Hloraloze

240-016-7

15879-93-3

23

PT

Alumīnija fosfīds

244-088-0

20859-73-8

20

DE

1,3-Dihlor-5-etil-5-metilimidazolidīn-2,4-dions

401-570-7

89415-87-2

12

NL

Metilneodekānamīds

414-460-9

105726-67-8

19

ES

Tetrahlordekaoksīda komplekss

420-970-2

92047-76-2

5

DE

3-Benzo(b)tiēn-2-il-5,6-dihidro-1,4,2-oksatiazīna 4-oksīds

431-030-6

163269-30-5

9

PT

Oligo(2-(2-etoksi)etoksietilguanidīnija hlorīds)

Polimēri

374572-91-5

2

FR

Poli(heksametilēndiamīna guanidīnija hlorīds)

Polimēri

57028-96-3

2

FR

Oligo(2-(2-etoksi)etoksietilguanidīnija hlorīds)

Polimēri

374572-91-5

3

FR

Poli(heksametilēndiamīna guanidīnija hlorīds)

Polimēri

57028-96-3

3

FR

Oligo(2-(2-etoksi)etoksietilguanidīnija hlorīds)

Polimēri

374572-91-5

4

FR

Poli(heksametilēndiamīna guanidīnija hlorīds)

Polimēri

57028-96-3

4

FR

Oligo(2-(2-etoksi)etoksietilguanidīnija hlorīds)

Polimēri

374572-91-5

7

FR

Poli(heksametilēndiamīna guanidīnija hlorīds)

Polimēri

57028-96-3

7

FR

Oligo(2-(2-etoksi)etoksietilguanidīnija hlorīds)

Polimēri

374572-91-5

9

FR

Poli(heksametilēndiamīna guanidīnija hlorīds)

Polimēri

57028-96-3

9

FR

Oligo(2-(2-etoksi)etoksietilguanidīnija hlorīds)

Polimēri

374572-91-5

10

FR

Poli(heksametilēndiamīna guanidīnija hlorīds)

Polimēri

57028-96-3

10

FR

Oligo(2-(2-etoksi)etoksietilguanidīnija hlorīds)

Polimēri

374572-91-5

11

FR

Poli(heksametilēndiamīna guanidīnija hlorīds)

Polimēri

57028-96-3

11

FR

Oligo(2-(2-etoksi)etoksietilguanidīnija hlorīds)

Polimēri

374572-91-5

12

FR

Poli(heksametilēndiamīna guanidīnija hlorīds)

Polimēri

57028-96-3

12

FR

Oligo(2-(2-etoksi)etoksietilguanidīnija hlorīds)

Polimēri

374572-91-5

20

FR

Poli(heksametilēndiamīna guanidīnija hlorīds)

Polimēri

57028-96-3

20

FR

---

Labojumi

| 11.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 38/51 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 38/51

---

Labojums Padomes Regulā (ES) Nr. 44/2012 (2012. gada 17. janvāris), ar ko 2012. gadam nosaka ES ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 25, 2012. gada 27. janvāris
  )

105. lappusē IB pielikumā – KPN mencai I un IIb zonā (COD/1/2B.) – 3. zemsvītras piezīmē:

tekstu:

| “(3) | Pikšas piezveja var sastādīt līdz 19 % no izkrautā loma no katra zvejas rīka iemetiena. Pikšas piezvejas apjomu rēķina papildus mencu kvotai.” |
| --- | --- |

“(3)

Pikšas piezveja var sastādīt līdz 19 % no izkrautā loma no katra zvejas rīka iemetiena. Pikšas piezvejas apjomu rēķina papildus mencu kvotai.”

lasīt šādi:

| “(3) | Pikšas piezveja var sastādīt līdz 19 % no katra zvejas rīka iemetiena. Pikšas piezvejas apjomu rēķina papildus mencu kvotai.” |
| --- | --- |

“(3)

Pikšas piezveja var sastādīt līdz 19 % no katra zvejas rīka iemetiena. Pikšas piezvejas apjomu rēķina papildus mencu kvotai.”

---