# Úřední věstník L 38/2012

| | ISSN 1977-0626
  doi:10.3000/19770626.L_2012.038.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 38 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5511. února 2012 |

ISSN 1977-0626

doi:10.3000/19770626.L_2012.038.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 38

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5511. února 2012

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Rady (EU) č 113/2011 ze dne 10. února 2012, kterým se provádí nařízení (ES) č. 560/2005, kterým se ukládají některá zvláštní omezující opatření namířená proti některým osobám a subjektům vzhledem k situaci v Pobřeží slonoviny | 1 |
| | * | Nařízení Rady (EU) č. 114/2012 ze dne 10. února 2012, kterým se mění nařízení (ES) č. 765/2006 o omezujících opatřeních vůči Bělorusku | 3 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 115/2012 ze dne 9. února 2012, kterým se ukládá prozatímní vyrovnávací clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie | 6 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 116/2012 ze dne 9. února 2012, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 872/2004 o dalších omezujících opatřeních vůči Libérii | 29 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 117/2012 ze dne 10. února 2012, kterým se mění nařízení (ES) č. 1295/2008 o dovozu chmele ze třetích zemí | 33 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 118/2012 ze dne 10. února 2012, kterým se mění nařízení (ES) č. 2380/2001, (ES) č. 1289/2004, (ES) č. 1455/2004, (ES) č. 1800/2004, (ES) č. 600/2005, (EU) č. 874/2010, prováděcí nařízení (EU) č. 388/2011, (EU) č. 532/2011 a (EU) č. 900/2011, pokud jde o jméno držitele povolení některých doplňkových látek v krmivech, a opravuje prováděcí nařízení (EU) č. 532/2011 (
  1
  ) | 36 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 119/2012 ze dne 10. února 2012 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 40 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 120/2012 ze dne 10. února 2012, kterým se stanoví koeficient přidělení použitelný na žádosti o dovozní licence na olivový olej podané od 6. do 7. února 2012 v rámci tuniské celní kvóty a pozastavuje vydání dovozních licencí na měsíc únor 2012 | 42 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Rady 2012/74/SZBP ze dne 10. února 2012, kterým se provádí rozhodnutí 2010/656/SZBP, kterým se obnovují omezující opatření vůči Pobřeží slonoviny | 43 |
| | | 2012/75/EU |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 9. února 2012 o uznání Ghany podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/106/ES, pokud jde o systémy výcviku a vydávání průkazů způsobilosti námořníkům
  (oznámeno pod číslem K(2012) 616)

   (
  1
  ) | 45 |
| | | 2012/76/EU |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 9. února 2012 o uznání Uruguaye podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/106/ES, pokud jde o systémy výcviku a vydávání průkazů způsobilosti námořníkům
  (oznámeno pod číslem K(2012) 619)

   (
  1
  ) | 46 |
| | | 2012/77/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 9. února 2012 o nezařazení flufenoxuronu pro typ přípravku 18 do přílohy I, IA nebo IB směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES o uvádění biocidních přípravků na trh
  (oznámeno pod číslem K(2012) 621)

   (
  1
  ) | 47 |
| | | 2012/78/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 9. února 2012 o nezařazení některých látek do přílohy I, IA nebo IB směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES o uvádění biocidních přípravků na trh
  (oznámeno pod číslem K(2012) 645)

   (
  1
  ) | 48 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Rady (EU) č 113/2011 ze dne 10. února 2012, kterým se provádí nařízení (ES) č. 560/2005, kterým se ukládají některá zvláštní omezující opatření namířená proti některým osobám a subjektům vzhledem k situaci v Pobřeží slonoviny

1

*

Nařízení Rady (EU) č. 114/2012 ze dne 10. února 2012, kterým se mění nařízení (ES) č. 765/2006 o omezujících opatřeních vůči Bělorusku

3

*

Nařízení Komise (EU) č. 115/2012 ze dne 9. února 2012, kterým se ukládá prozatímní vyrovnávací clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie

6

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 116/2012 ze dne 9. února 2012, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 872/2004 o dalších omezujících opatřeních vůči Libérii

29

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 117/2012 ze dne 10. února 2012, kterým se mění nařízení (ES) č. 1295/2008 o dovozu chmele ze třetích zemí

33

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 118/2012 ze dne 10. února 2012, kterým se mění nařízení (ES) č. 2380/2001, (ES) č. 1289/2004, (ES) č. 1455/2004, (ES) č. 1800/2004, (ES) č. 600/2005, (EU) č. 874/2010, prováděcí nařízení (EU) č. 388/2011, (EU) č. 532/2011 a (EU) č. 900/2011, pokud jde o jméno držitele povolení některých doplňkových látek v krmivech, a opravuje prováděcí nařízení (EU) č. 532/2011 (
  1
  )

1

36

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 119/2012 ze dne 10. února 2012 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

40

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 120/2012 ze dne 10. února 2012, kterým se stanoví koeficient přidělení použitelný na žádosti o dovozní licence na olivový olej podané od 6. do 7. února 2012 v rámci tuniské celní kvóty a pozastavuje vydání dovozních licencí na měsíc únor 2012

42

ROZHODNUTÍ

*

Prováděcí rozhodnutí Rady 2012/74/SZBP ze dne 10. února 2012, kterým se provádí rozhodnutí 2010/656/SZBP, kterým se obnovují omezující opatření vůči Pobřeží slonoviny

43

2012/75/EU

*

Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 9. února 2012 o uznání Ghany podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/106/ES, pokud jde o systémy výcviku a vydávání průkazů způsobilosti námořníkům
  (oznámeno pod číslem K(2012) 616)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2012) 616)

1

45

2012/76/EU

*

Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 9. února 2012 o uznání Uruguaye podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/106/ES, pokud jde o systémy výcviku a vydávání průkazů způsobilosti námořníkům
  (oznámeno pod číslem K(2012) 619)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2012) 619)

1

46

2012/77/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 9. února 2012 o nezařazení flufenoxuronu pro typ přípravku 18 do přílohy I, IA nebo IB směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES o uvádění biocidních přípravků na trh
  (oznámeno pod číslem K(2012) 621)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2012) 621)

1

47

2012/78/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 9. února 2012 o nezařazení některých látek do přílohy I, IA nebo IB směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES o uvádění biocidních přípravků na trh
  (oznámeno pod číslem K(2012) 645)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2012) 645)

1

48

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava nařízení Rady (EU) č. 44/2012 ze dne 17. ledna 2012, kterým se pro rok 2012 stanoví rybolovná práva ve vodách EU a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla EU v některých vodách mimo EU, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací, na něž se vztahují mezinárodní jednání nebo dohody(Úř. věst. L 25 ze dne 27.1.2012) | 51 |

Opravy

*

Oprava nařízení Rady (EU) č. 44/2012 ze dne 17. ledna 2012, kterým se pro rok 2012 stanoví rybolovná práva ve vodách EU a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla EU v některých vodách mimo EU, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací, na něž se vztahují mezinárodní jednání nebo dohody(Úř. věst. L 25 ze dne 27.1.2012)

(Úř. věst. L 25 ze dne 27.1.2012)

51

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 11.2.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 38/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 38/1

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č 113/2011

ze dne 10. února 2012,

kterým se provádí nařízení (ES) č. 560/2005, kterým se ukládají některá zvláštní omezující opatření namířená proti některým osobám a subjektům vzhledem k situaci v Pobřeží slonoviny

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 560/2005 ze dne 12. dubna 2005, kterým se ukládají některá zvláštní omezující opatření namířená proti některým osobám a subjektům vzhledem k situaci v Pobřeží slonoviny (1), a zejména na čl. 11a odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 12. dubna 2005 přijala Rada nařízení (ES) č. 560/2005. |
| --- | --- |

(1)

Dne 12. dubna 2005 přijala Rada nařízení (ES) č. 560/2005.

| (2) | Vzhledem k vývoji situace v Pobřeží slonoviny by měl být změněn seznam fyzických a právnických osob, subjektů nebo orgánů, na něž se vztahují omezující opatření, uvedený v příloze IA nařízení (ES) č. 560/2005, |
| --- | --- |

(2)

Vzhledem k vývoji situace v Pobřeží slonoviny by měl být změněn seznam fyzických a právnických osob, subjektů nebo orgánů, na něž se vztahují omezující opatření, uvedený v příloze IA nařízení (ES) č. 560/2005,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Fyzické osoby uvedené na seznamu v příloze tohoto nařízení se vyjímají ze seznamu uvedeného v příloze IA nařízení (ES) č. 560/2005.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 10. února 2012.

Za Radu

předsedkyně

C. ANTORINI

---

(1)  Úř. věst. L 95, 14.4.2005, s. 1.

1

---

PŘÍLOHA

Fyzické osoby podle článku 1

| 1 | pan Frank Anderson Kouassi |
| --- | --- |
| 2 | pan Yanon Yapo |
| 3 | pan Benjamin Yapo Atsé |
| 4 | pan Blaise N’Goua Abi |
| 5 | paní Anne Jacqueline Lohoués Oble |
| 6 | paní Angèle Gnonsoa |
| 7 | paní Danièle Boni Claverie |
| 8 | pan Ettien Amoikon |
| 9 | pan Kata Kéké Joseph |
| 10 | pan Touré Amara |
| 11 | paní Anne Gnahouret Tatret |
| 12 | pan Thomas N’Guessan Yao |
| 13 | paní Odette Lago Daléba Loan |
| 14 | pan Georges Armand Alexis Ouégnin |
| 15 | pan Rafaël Dogo Djéréké |
| 16 | paní Marie Odette Lorougnon Souhonon |
| 17 | pan Felix Nanihio |
| 18 | pan Lahoua Souanga Etienne |
| 19 | pan Jean Baptiste Akrou |
| 20 | pan Lambert Kessé Feh |
| 21 | Togba Norbert |
| 22 | Kone Doféré |
| 23 | Hanny Tchélé Brigitte |
| 24 | Jacques Zady |
| 25 | Ali Keita |
| 26 | Blon Siki Blaise |
| 27 | Moustapha Aziz |
| 28 | Gnamien Yao |
| 29 | Ghislain N’Gbechi |
| 30 | Deby Dally Balawourou |

1

pan Frank Anderson Kouassi

2

pan Yanon Yapo

3

pan Benjamin Yapo Atsé

4

pan Blaise N’Goua Abi

5

paní Anne Jacqueline Lohoués Oble

6

paní Angèle Gnonsoa

7

paní Danièle Boni Claverie

8

pan Ettien Amoikon

9

pan Kata Kéké Joseph

10

pan Touré Amara

11

paní Anne Gnahouret Tatret

12

pan Thomas N’Guessan Yao

13

paní Odette Lago Daléba Loan

14

pan Georges Armand Alexis Ouégnin

15

pan Rafaël Dogo Djéréké

16

paní Marie Odette Lorougnon Souhonon

17

pan Felix Nanihio

18

pan Lahoua Souanga Etienne

19

pan Jean Baptiste Akrou

20

pan Lambert Kessé Feh

21

Togba Norbert

22

Kone Doféré

23

Hanny Tchélé Brigitte

24

Jacques Zady

25

Ali Keita

26

Blon Siki Blaise

27

Moustapha Aziz

28

Gnamien Yao

29

Ghislain N’Gbechi

30

Deby Dally Balawourou

---

| 11.2.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 38/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 38/3

---

NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 114/2012

ze dne 10. února 2012,

kterým se mění nařízení (ES) č. 765/2006 o omezujících opatřeních vůči Bělorusku

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 215 této smlouvy,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2012/36/SZBP ze dne 23. ledna 2012 (1), kterým se mění rozhodnutí Rady 2010/639/SZBP (2) o omezujících opatřeních proti Bělorusku,

s ohledem na společný návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (ES) č. 765/2006 (3) upravuje zmrazování majetku prezidenta Lukašenka a některých představitelů Běloruska. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (ES) č. 765/2006 (3) upravuje zmrazování majetku prezidenta Lukašenka a některých představitelů Běloruska.

| (2) | Rozhodnutím 2012/36/SZBP Rada rozhodla, že zmrazení finančních prostředků a hospodářských zdrojů by mělo být rozšířeno i na osoby odpovědné za vážná porušování lidských práv či potlačování občanské společnosti a demokratické opozice, k nimž patří zejména osoby ve vedoucím postavení, a na osoby či subjekty, které mají prospěch z Lukašenkova režimu nebo jej podporují a k nimž patří zejména osoby a subjekty poskytující finanční či materiální pomoc uvedenému režimu. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutím 2012/36/SZBP Rada rozhodla, že zmrazení finančních prostředků a hospodářských zdrojů by mělo být rozšířeno i na osoby odpovědné za vážná porušování lidských práv či potlačování občanské společnosti a demokratické opozice, k nimž patří zejména osoby ve vedoucím postavení, a na osoby či subjekty, které mají prospěch z Lukašenkova režimu nebo jej podporují a k nimž patří zejména osoby a subjekty poskytující finanční či materiální pomoc uvedenému režimu.

| (3) | Toto opatření spadá do oblasti působnosti Smlouvy o fungování Evropské unie, a k nabytí jeho účinnosti je tudíž nezbytné opatření na úrovni Unie, aby bylo možné zajistit zejména jeho jednotné uplatňování hospodářskými subjekty ve všech členských státech. |
| --- | --- |

(3)

Toto opatření spadá do oblasti působnosti Smlouvy o fungování Evropské unie, a k nabytí jeho účinnosti je tudíž nezbytné opatření na úrovni Unie, aby bylo možné zajistit zejména jeho jednotné uplatňování hospodářskými subjekty ve všech členských státech.

| (4) | Nařízení (ES) č. 765/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(4)

Nařízení (ES) č. 765/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (5) | V zájmu zajištění účinnosti opatření stanovených tímto nařízením by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení, |
| --- | --- |

(5)

V zájmu zajištění účinnosti opatření stanovených tímto nařízením by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (EC) č. 765/2006 se mění takto:

| 1) | článek 2 se nahrazuje tímto:
  „Článek 2
  1.   Zmrazují se veškeré finanční prostředky a hospodářské zdroje, které náleží fyzickým nebo právnickým osobám, subjektům nebo orgánům uvedeným v přílohách I, IA a IB, anebo jsou jimi vlastněny, drženy nebo ovládány.
  2.   Žádné finanční prostředky nebo hospodářské zdroje nesmějí být, přímo či nepřímo, poskytnuty fyzickým nebo právnickým osobám, subjektům nebo orgánům uvedeným v přílohách I, IA či IB, nebo v jejich prospěch.
  3.   Zakazuje se vědomá a úmyslná účast na činnostech, jejichž cílem nebo výsledkem je přímé či nepřímé obcházení opatření uvedených v odstavcích 1 a 2.
  4.   Příloha I obsahuje seznam fyzických nebo právnických osob, subjektů a orgánů, které byly v souladu s čl. 2 odst. 1 písm. a) rozhodnutí Rady 2010/639/SZBP ze dne 25. října 2010 o omezujících opatřeních vůči Bělorusku (4) určeny Radou jako fyzické nebo právnické osoby, subjekty a orgány odpovědné za porušení mezinárodních volebních standardů při prezidentských volbách konaných v Bělorusku dne 19. března 2006 a za potlačování občanské společnosti a demokratické opozice, či jako fyzické nebo právnické osoby, subjekty a orgány s nimi spojené.
  5.   Příloha IA obsahuje seznam fyzických nebo právnických osob, subjektů a orgánů, které byly v souladu s čl. 2 odst. 1 písm. b) rozhodnutí 2010/639/SZBP určeny Radou jako fyzické nebo právnické osoby, subjekty a orgány odpovědné za porušení mezinárodních volebních standardů při prezidentských volbách konaných v Bělorusku dne 19. prosince 2010 a za potlačování občanské společnosti a demokratické opozice, či jako fyzické nebo právnické osoby, subjekty a orgány s nimi spojené.
  6.   Příloha IB obsahuje seznam fyzických nebo právnických osob, subjektů a orgánů, které byly v souladu s čl. 2 odst. 1 písm. c) a d) rozhodnutí Rady 2010/639/SZBP určeny Radou jako fyzické nebo právnické osoby, subjekty a orgány i) odpovědné za vážná porušování lidských práv či potlačování občanské společnosti a demokratické opozice v Bělorusku či ii) fyzické nebo právnické osoby, subjekty a orgány, které mají prospěch z Lukašenkova režimu nebo jej podporují. |
| --- | --- |

1)

článek 2 se nahrazuje tímto:

„Článek 2

1.   Zmrazují se veškeré finanční prostředky a hospodářské zdroje, které náleží fyzickým nebo právnickým osobám, subjektům nebo orgánům uvedeným v přílohách I, IA a IB, anebo jsou jimi vlastněny, drženy nebo ovládány.

2.   Žádné finanční prostředky nebo hospodářské zdroje nesmějí být, přímo či nepřímo, poskytnuty fyzickým nebo právnickým osobám, subjektům nebo orgánům uvedeným v přílohách I, IA či IB, nebo v jejich prospěch.

3.   Zakazuje se vědomá a úmyslná účast na činnostech, jejichž cílem nebo výsledkem je přímé či nepřímé obcházení opatření uvedených v odstavcích 1 a 2.

4.   Příloha I obsahuje seznam fyzických nebo právnických osob, subjektů a orgánů, které byly v souladu s čl. 2 odst. 1 písm. a) rozhodnutí Rady 2010/639/SZBP ze dne 25. října 2010 o omezujících opatřeních vůči Bělorusku (4) určeny Radou jako fyzické nebo právnické osoby, subjekty a orgány odpovědné za porušení mezinárodních volebních standardů při prezidentských volbách konaných v Bělorusku dne 19. března 2006 a za potlačování občanské společnosti a demokratické opozice, či jako fyzické nebo právnické osoby, subjekty a orgány s nimi spojené.

5.   Příloha IA obsahuje seznam fyzických nebo právnických osob, subjektů a orgánů, které byly v souladu s čl. 2 odst. 1 písm. b) rozhodnutí 2010/639/SZBP určeny Radou jako fyzické nebo právnické osoby, subjekty a orgány odpovědné za porušení mezinárodních volebních standardů při prezidentských volbách konaných v Bělorusku dne 19. prosince 2010 a za potlačování občanské společnosti a demokratické opozice, či jako fyzické nebo právnické osoby, subjekty a orgány s nimi spojené.

6.   Příloha IB obsahuje seznam fyzických nebo právnických osob, subjektů a orgánů, které byly v souladu s čl. 2 odst. 1 písm. c) a d) rozhodnutí Rady 2010/639/SZBP určeny Radou jako fyzické nebo právnické osoby, subjekty a orgány i) odpovědné za vážná porušování lidských práv či potlačování občanské společnosti a demokratické opozice v Bělorusku či ii) fyzické nebo právnické osoby, subjekty a orgány, které mají prospěch z Lukašenkova režimu nebo jej podporují.

| 2) | V čl. 2b odst. 1 a 2, čl. 3 odst. 1 písm. a), článku 4a a čl. 8a odst. 1 a 4 se odkaz na „přílohy I a IA“ nahrazuje odkazem na „přílohy I, IA a IB“. |
| --- | --- |

2)

V čl. 2b odst. 1 a 2, čl. 3 odst. 1 písm. a), článku 4a a čl. 8a odst. 1 a 4 se odkaz na „přílohy I a IA“ nahrazuje odkazem na „přílohy I, IA a IB“.

Článek 2

K nařízení (ES) č. 765/2006 se vkládá příloha IB ve znění uvedeném v příloze tohoto nařízení.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 10. února 2012.

Za Radu

předsedkyně

C. ANTORINI

---

(1)  Úř. věst. L 19, 24.1.2012, s. 31.

1

(2)  Rozhodnutí ze dne 25. října 2010 (Úř. věst. L 280, 26.10.2010, s. 18).

2

(3)  Úř. věst. L 134, 20.5.2006, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 280, 26.10.2010, s. 18.“;

4

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA IB

V této příloze nejsou uvedeny žádné údaje.“

---

| 11.2.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 38/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 38/6

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 115/2012

ze dne 9. února 2012,

kterým se ukládá prozatímní vyrovnávací clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 12 uvedeného nařízení,

po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

1.1.   Zahájení

| (1) | Dne 13. května 2011 informovala Komise prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) (dále jen „oznámení o zahájení“) o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie (dále též „dotčená země“) do Unie (dále jen „antisubvenční řízení“). |
| --- | --- |

(1)

Dne 13. května 2011 informovala Komise prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) (dále jen „oznámení o zahájení“) o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie (dále též „dotčená země“) do Unie (dále jen „antisubvenční řízení“).

| (2) | Týž den Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (3) (dále jen „oznámení o zahájení“) informovala o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie do Unie a zahájila samostatné šetření (dále jen „antidumpingové řízení“). |
| --- | --- |

(2)

Týž den Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (3) (dále jen „oznámení o zahájení“) informovala o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie do Unie a zahájila samostatné šetření (dále jen „antidumpingové řízení“).

| (3) | Antisubvenční řízení bylo zahájeno na základě podnětu podaného dne 31. března 2011 Evropským institutem pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute, EiFi) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o subvencování uvedeného výrobku a o podstatné újmě vyplývající z tohoto subvencování, což bylo uznáno za dostatečný důvod pro zahájení šetření. |
| --- | --- |

(3)

Antisubvenční řízení bylo zahájeno na základě podnětu podaného dne 31. března 2011 Evropským institutem pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute, EiFi) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o subvencování uvedeného výrobku a o podstatné újmě vyplývající z tohoto subvencování, což bylo uznáno za dostatečný důvod pro zahájení šetření.

| (4) | Před zahájením řízení a podle čl. 10 odst. 7 základního nařízení uvědomila Komise indickou vládu o tom, že obdržela náležitě podložený podnět, v němž se tvrdí, že dochází k subvencovanému dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie, který působí podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie. Indická vláda byla vyzvána ke konzultacím s cílem vyjasnit situaci ohledně obsahu podnětu a dosáhnout řešení na základě dohody. Řešení na základě dohody však dosaženo nebylo. |
| --- | --- |

(4)

Před zahájením řízení a podle čl. 10 odst. 7 základního nařízení uvědomila Komise indickou vládu o tom, že obdržela náležitě podložený podnět, v němž se tvrdí, že dochází k subvencovanému dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie, který působí podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie. Indická vláda byla vyzvána ke konzultacím s cílem vyjasnit situaci ohledně obsahu podnětu a dosáhnout řešení na základě dohody. Řešení na základě dohody však dosaženo nebylo.

1.2.   Strany dotčené řízením

| (5) | Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla výrobce v Unii, jejichž jménem byl podán podnět, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a také indické orgány. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení. |
| --- | --- |

(5)

Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla výrobce v Unii, jejichž jménem byl podán podnět, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a také indické orgány. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.

| (6) | Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty. |
| --- | --- |

(6)

Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.

1.2.1.   Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Indii

| (7) | V souladu s článkem 27 základního nařízení a s ohledem na velký počet vyvážejících výrobců v Indii se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění míry subvencování. |
| --- | --- |

(7)

V souladu s článkem 27 základního nařízení a s ohledem na velký počet vyvážejících výrobců v Indii se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění míry subvencování.

| (8) | S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci v Indii požádáni, aby se do 15 dnů od zahájení šetření přihlásili a poskytli základní informace o svém vývozu a domácím prodeji a své přesné činnosti v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku a jména a činnosti všech společností, které se podílely na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku v období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 a s nimiž jsou ve spojení. |
| --- | --- |

(8)

S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci v Indii požádáni, aby se do 15 dnů od zahájení šetření přihlásili a poskytli základní informace o svém vývozu a domácím prodeji a své přesné činnosti v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku a jména a činnosti všech společností, které se podílely na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku v období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 a s nimiž jsou ve spojení.

| (9) | Výběr reprezentativního vzorku byl konzultován též s příslušnými indickými orgány. |
| --- | --- |

(9)

Výběr reprezentativního vzorku byl konzultován též s příslušnými indickými orgány.

| (10) | Ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení poskytlo požadované informace a se zařazením do vzorku souhlasilo celkem pět vyvážejících výrobců v Indii, včetně skupiny společností, jež jsou ve spojení. Tyto spolupracující společnosti vykázaly vývoz dotčeného výrobku do Unie v období šetření. Srovnání údajů Eurostatu o dovozu a údajů o objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, které uvedlo pro období šetření zmíněných pět spolupracujících společností, ukázalo, že úroveň spolupráce ze strany indických vyvážejících výrobců dosahovala takřka 100 %. Vzorek byl tedy vybrán na základě informací od těchto pěti vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(10)

Ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení poskytlo požadované informace a se zařazením do vzorku souhlasilo celkem pět vyvážejících výrobců v Indii, včetně skupiny společností, jež jsou ve spojení. Tyto spolupracující společnosti vykázaly vývoz dotčeného výrobku do Unie v období šetření. Srovnání údajů Eurostatu o dovozu a údajů o objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, které uvedlo pro období šetření zmíněných pět spolupracujících společností, ukázalo, že úroveň spolupráce ze strany indických vyvážejících výrobců dosahovala takřka 100 %. Vzorek byl tedy vybrán na základě informací od těchto pěti vyvážejících výrobců.

1.2.2.   Výběr vzorku spolupracujících společností v Indii

| (11) | V souladu s článkem 27 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Vybraný vzorek tvoří tři individuální společnosti představující dohromady přibližně 98 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku z Indie do Unie. |
| --- | --- |

(11)

V souladu s článkem 27 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Vybraný vzorek tvoří tři individuální společnosti představující dohromady přibližně 98 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku z Indie do Unie.

| (12) | V souladu s čl. 27 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku projednán s dotčenými stranami a indickými orgány. Dva vyvážející výrobci nezařazení do vzorku trvali na tom, aby do něj byli rovněž zařazeni. S ohledem na reprezentativnost navrženého vzorku, jak je uvedeno výše v 11. bodě odůvodnění, bylo rozhodnuto, že není nutné vzorek měnit nebo rozšiřovat. |
| --- | --- |

(12)

V souladu s čl. 27 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku projednán s dotčenými stranami a indickými orgány. Dva vyvážející výrobci nezařazení do vzorku trvali na tom, aby do něj byli rovněž zařazeni. S ohledem na reprezentativnost navrženého vzorku, jak je uvedeno výše v 11. bodě odůvodnění, bylo rozhodnuto, že není nutné vzorek měnit nebo rozšiřovat.

1.2.3.   Individuální prošetření společností, které nebyly zařazeny do vzorku

| (13) | Byla přijata žádost o individuální zjišťování podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení od vyvážejícího výrobce, který nebyl zařazen do vzorku. Přezkoumání této žádosti v předběžné fázi by znamenalo příliš velké zatížení. Rozhodnutí, zda bude individuální zjišťování této společností přiznáno, bude proto přijato v pozdější fázi. |
| --- | --- |

(13)

Byla přijata žádost o individuální zjišťování podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení od vyvážejícího výrobce, který nebyl zařazen do vzorku. Přezkoumání této žádosti v předběžné fázi by znamenalo příliš velké zatížení. Rozhodnutí, zda bude individuální zjišťování této společností přiznáno, bude proto přijato v pozdější fázi.

1.2.4.   Výběr vzorku výrobců v Unii

| (14) | V souladu s článkem 27 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet výrobců v Unii se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění újmy. |
| --- | --- |

(14)

V souladu s článkem 27 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet výrobců v Unii se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění újmy.

| (15) | V oznámení o zahájení Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců Unie. Tento vzorek tvořilo pět společností vybraných na základě objemu prodeje, velikosti a geografické polohy v rámci Unie z patnácti výrobců Unie, kteří byli známi před zahájením šetření. Tyto společnosti představovaly 37 % celkové odhadované výroby Unie v období šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se seznámily s dokumentací a vyjádřily se ke vhodnosti výběru do 15 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení. Žádná ze zúčastněných stran nevznesla proti navrženému vzorku sestávajícímu z pěti společností žádnou námitku. |
| --- | --- |

(15)

V oznámení o zahájení Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců Unie. Tento vzorek tvořilo pět společností vybraných na základě objemu prodeje, velikosti a geografické polohy v rámci Unie z patnácti výrobců Unie, kteří byli známi před zahájením šetření. Tyto společnosti představovaly 37 % celkové odhadované výroby Unie v období šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se seznámily s dokumentací a vyjádřily se ke vhodnosti výběru do 15 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení. Žádná ze zúčastněných stran nevznesla proti navrženému vzorku sestávajícímu z pěti společností žádnou námitku.

| (16) | Jeden z pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku posléze svou spolupráci ukončil. Zbývající čtyři společnosti zařazené do vzorku stále představovaly 32 % celkové odhadované výroby Unie v období šetření. Vzorek byl proto stále považován jako reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. Inspekce na místě byla provedena u třech z těchto společností. V této prozatímní fázi šetření bylo shledáno, že k ověření údajů poskytnutých čtvrtou společností zařazenou do vzorku postačí důkladná analýza dostupných dokumentů. |
| --- | --- |

(16)

Jeden z pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku posléze svou spolupráci ukončil. Zbývající čtyři společnosti zařazené do vzorku stále představovaly 32 % celkové odhadované výroby Unie v období šetření. Vzorek byl proto stále považován jako reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. Inspekce na místě byla provedena u třech z těchto společností. V této prozatímní fázi šetření bylo shledáno, že k ověření údajů poskytnutých čtvrtou společností zařazenou do vzorku postačí důkladná analýza dostupných dokumentů.

1.2.5.   Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení

| (17) | S ohledem na potenciálně velký počet dovozců zapojených do řízení se v souladu s článkem 27 základního nařízení v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku dovozců. Ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili dva dovozci. Vzhledem k nízkému počtu dovozců, kteří se přihlásili, bylo rozhodnuto výběr vzorku neprovádět. |
| --- | --- |

(17)

S ohledem na potenciálně velký počet dovozců zapojených do řízení se v souladu s článkem 27 základního nařízení v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku dovozců. Ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili dva dovozci. Vzhledem k nízkému počtu dovozců, kteří se přihlásili, bylo rozhodnuto výběr vzorku neprovádět.

1.2.6.   Odpovědi na dotazník a inspekce na místě

| (18) | Komise zaslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Dotazníky byly tedy zaslány indické vládě, vyvážejícím výrobcům v Indii zařazeným do vzorku, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku výrobců v Unii, spolupracujícím dovozcům v Unii a všem uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká. |
| --- | --- |

(18)

Komise zaslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Dotazníky byly tedy zaslány indické vládě, vyvážejícím výrobcům v Indii zařazeným do vzorku, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku výrobců v Unii, spolupracujícím dovozcům v Unii a všem uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká.

| (19) | Odpovědi poskytla indická vláda, vyvážející výrobci zařazení do vzorku a čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku. Na dotazník neodpověděl žádný z kontaktovaných dovozců. |
| --- | --- |

(19)

Odpovědi poskytla indická vláda, vyvážející výrobci zařazení do vzorku a čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku. Na dotazník neodpověděl žádný z kontaktovaných dovozců.

| (20) | Komise si zjistila a ověřila všechny informace, které zúčastněné strany poskytly a které považovala za nezbytné pro předběžné určení míry subvence, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily na půdě indické vlády v Dílí a v těchto společnostech: | Výrobci v Unii







  — | Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Itálie, |
| --- | --- | --- | --- |

(20)

Komise si zjistila a ověřila všechny informace, které zúčastněné strany poskytly a které považovala za nezbytné pro předběžné určení míry subvence, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily na půdě indické vlády v Dílí a v těchto společnostech:

Výrobci v Unii

—

Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Itálie,

| — | Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Itálie, |
| --- | --- |

—

Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Itálie,

| — | Ugivis S.A, Belley, Francie; |
| --- | --- |

—

Ugivis S.A, Belley, Francie;

| | Vyvážející výrobci v Indii







  — | Viraj Profiles Limited, Boisar, okres Thane, Maháráštra, |
| --- | --- | --- |

Vyvážející výrobci v Indii

—

Viraj Profiles Limited, Boisar, okres Thane, Maháráštra,

| — | Agarwal Fasteners Pvt. Ltd., Vasai (východ), okres Thane, Maháráštra |
| --- | --- |

—

Agarwal Fasteners Pvt. Ltd., Vasai (východ), okres Thane, Maháráštra

| — | Raajratna Ventures Ltd., Ahmadábád, Gudžarát. |
| --- | --- |

—

Raajratna Ventures Ltd., Ahmadábád, Gudžarát.

1.3.   Období šetření

| (21) | Šetření subvencí a újmy se týkalo období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od roku 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(21)

Šetření subvencí a újmy se týkalo období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od roku 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1.   Dotčený výrobek

| (22) | Dotčeným výrobkem jsou spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli pocházející z Indie, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70. |
| --- | --- |

(22)

Dotčeným výrobkem jsou spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli pocházející z Indie, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70.

2.2.   Obdobný výrobek

| (23) | Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indii, jakož i výrobek, který výrobní odvětví v Unii vyrábí a prodává na trhu Unie, mají tytéž základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti i stejná základní užití. Proto se uvedené výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(23)

Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indii, jakož i výrobek, který výrobní odvětví v Unii vyrábí a prodává na trhu Unie, mají tytéž základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti i stejná základní užití. Proto se uvedené výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.

3.   SUBVENCOVÁNÍ

3.1.   Úvod

| (24) | Na základě informací obsažených v podnětu a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny následující režimy, v jejichž rámci jsou údajně poskytovány subvence:






  a) | režim „Duty Entitlement Passbook“ (DEPB), |
| --- | --- | --- |

(24)

Na základě informací obsažených v podnětu a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny následující režimy, v jejichž rámci jsou údajně poskytovány subvence:

a)

režim „Duty Entitlement Passbook“ (DEPB),

| b) | režim předběžného povolení (PP), |
| --- | --- |

b)

režim předběžného povolení (PP),

| c) | režim podpory vývozu kapitálového zboží (EPCG), |
| --- | --- |

c)

režim podpory vývozu kapitálového zboží (EPCG),

| d) | režim pro subjekty orientované na vývoz (SOV), |
| --- | --- |

d)

režim pro subjekty orientované na vývoz (SOV),

| e) | režim „Focus Product Scheme“ (FP), |
| --- | --- |

e)

režim „Focus Product Scheme“ (FP),

| f) | režim vývozních úvěrů (VÚ), |
| --- | --- |

f)

režim vývozních úvěrů (VÚ),

| g) | režim osvobození od daně z elektřiny. |
| --- | --- |

g)

režim osvobození od daně z elektřiny.

| (25) | Výše uvedené režimy a) až e) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu (rozvoj a regulace) z roku 1992 (zákon č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení o vývozní a dovozní politice. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Na období tohoto šetření se vztahuje dokument o politice zahraničního obchodu FT-policy 09-14. Kromě toho indická vláda také stanoví postupy, jimiž se FT-policy 09-14 řídí, v publikaci „Příručka postupů, svazek I“ (dále jen „HOP I 09–14“). Příručka postupů je také pravidelně aktualizována. |
| --- | --- |

(25)

Výše uvedené režimy a) až e) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu (rozvoj a regulace) z roku 1992 (zákon č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení o vývozní a dovozní politice. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Na období tohoto šetření se vztahuje dokument o politice zahraničního obchodu FT-policy 09-14. Kromě toho indická vláda také stanoví postupy, jimiž se FT-policy 09-14 řídí, v publikaci „Příručka postupů, svazek I“ (dále jen „HOP I 09–14“). Příručka postupů je také pravidelně aktualizována.

| (26) | Režim vývozních úvěrů uvedený výše v písmeni f) vychází z paragrafů 21 a 35A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který umožňuje Indické centrální bance (dále jen „ICB“) dávat pokyny komerčním bankám v oblasti vývozních úvěrů. |
| --- | --- |

(26)

Režim vývozních úvěrů uvedený výše v písmeni f) vychází z paragrafů 21 a 35A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který umožňuje Indické centrální bance (dále jen „ICB“) dávat pokyny komerčním bankám v oblasti vývozních úvěrů.

| (27) | Režim osvobození od daně z elektřiny uvedený výše v písmeni g) je uveden v balíčku pobídkových režimů vlády státu Maháráštra z roku 2007, nařízení č. PSI-1707/(CR-50)/IND-8 ze dne 30. března 2007. |
| --- | --- |

(27)

Režim osvobození od daně z elektřiny uvedený výše v písmeni g) je uveden v balíčku pobídkových režimů vlády státu Maháráštra z roku 2007, nařízení č. PSI-1707/(CR-50)/IND-8 ze dne 30. března 2007.

3.2.   Režim Duty Entitlement Passbook (dále též „režim DEPB“)

(a)   Právní základ

| (28) | Detailní popis režimu DEPB je uveden v kapitole 4.3 dokumentu FT-policy 09-14 a v kapitole 4 příručky HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(28)

Detailní popis režimu DEPB je uveden v kapitole 4.3 dokumentu FT-policy 09-14 a v kapitole 4 příručky HOP I 09-14.

(b)   Způsobilost

| (29) | Pro tento režim je způsobilý kterýkoli vyvážející výrobce nebo vyvážející obchodník. |
| --- | --- |

(29)

Pro tento režim je způsobilý kterýkoli vyvážející výrobce nebo vyvážející obchodník.

(c)   Praktické provádění DEPB

| (30) | Vývozce může zažádat v rámci režimu DEPB o úvěry, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby režimu DEPB byly stanoveny indickými orgány pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Stanovují se na základě standardních norem vstupů a výstupů, s přihlédnutím k předpokládanému dovoznímu podílu vstupů ve vyváženém výrobku a celním poplatkům za tento předpokládaný dovoz, bez ohledu na to, zda byla dovozní cla skutečně zaplacena, či nikoli. |
| --- | --- |

(30)

Vývozce může zažádat v rámci režimu DEPB o úvěry, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby režimu DEPB byly stanoveny indickými orgány pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Stanovují se na základě standardních norem vstupů a výstupů, s přihlédnutím k předpokládanému dovoznímu podílu vstupů ve vyváženém výrobku a celním poplatkům za tento předpokládaný dovoz, bez ohledu na to, zda byla dovozní cla skutečně zaplacena, či nikoli.

| (31) | Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. V době uskutečnění vývozní transakce musí vývozce předložit indickým orgánům prohlášení, v němž uvede, že se vývoz uskutečňuje v rámci režimu DEPB. K tomu, aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní úřady během postupu odeslání vývozní přepravní doklad. Tento dokument obsahuje mimo jiné výši úvěru DEPB, který má být pro tuto vývozní transakci poskytnut. V tomto okamžiku vývozce ví, jakou výhodu získá. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout úvěr DEPB. |
| --- | --- |

(31)

Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. V době uskutečnění vývozní transakce musí vývozce předložit indickým orgánům prohlášení, v němž uvede, že se vývoz uskutečňuje v rámci režimu DEPB. K tomu, aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní úřady během postupu odeslání vývozní přepravní doklad. Tento dokument obsahuje mimo jiné výši úvěru DEPB, který má být pro tuto vývozní transakci poskytnut. V tomto okamžiku vývozce ví, jakou výhodu získá. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout úvěr DEPB.

| (32) | Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry DEPB při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem. Tyto úvěry mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv zboží s výjimkou kapitálového zboží a zboží, pro nějž existují dovozní omezení. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje) nebo použito jinak. Úvěry v rámci režimu DEPB jsou volně přenosné a jsou platné po dobu 24 měsíců od data vydání. |
| --- | --- |

(32)

Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry DEPB při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem. Tyto úvěry mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv zboží s výjimkou kapitálového zboží a zboží, pro nějž existují dovozní omezení. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje) nebo použito jinak. Úvěry v rámci režimu DEPB jsou volně přenosné a jsou platné po dobu 24 měsíců od data vydání.

| (33) | Žádosti o úvěry v rámci režimu DEPB jsou uchovávány v elektronické podobě a mohou pokrývat neomezený počet vývozních transakcí. Pro podání žádosti o úvěry DEPB ve skutečnosti neexistují žádné striktní lhůty. Elektronický systém používaný ke správě režimu DEPB automaticky nevylučuje vývozní transakce mimo lhůty pro podání uvedené v kapitole 4.47 HOP I 09-14. Jak je navíc jasně stanoveno v kapitole 9.3 příručky HOP I 09-14, žádosti obdržené po uplynutí lhůt pro podání lze vždy přijmout, pod podmínkou uložení menší pokuty. |
| --- | --- |

(33)

Žádosti o úvěry v rámci režimu DEPB jsou uchovávány v elektronické podobě a mohou pokrývat neomezený počet vývozních transakcí. Pro podání žádosti o úvěry DEPB ve skutečnosti neexistují žádné striktní lhůty. Elektronický systém používaný ke správě režimu DEPB automaticky nevylučuje vývozní transakce mimo lhůty pro podání uvedené v kapitole 4.47 HOP I 09-14. Jak je navíc jasně stanoveno v kapitole 9.3 příručky HOP I 09-14, žádosti obdržené po uplynutí lhůt pro podání lze vždy přijmout, pod podmínkou uložení menší pokuty.

| (34) | Bylo zjištěno, že dvě společnosti ve vzorku indických vývozců, a sice Agarwal Fasteners Pvt. Ltd. a Raajratna Ventures, využívaly v období šetření tento režim. |
| --- | --- |

(34)

Bylo zjištěno, že dvě společnosti ve vzorku indických vývozců, a sice Agarwal Fasteners Pvt. Ltd. a Raajratna Ventures, využívaly v období šetření tento režim.

(d)   Závěry k režimu DEPB

| (35) | Režim DEPB poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěry v rámci režimu DEPB jsou finančním příspěvkem indické vlády, jelikož nakonec budou použity k vyrovnání dovozních cel, čímž se sníží příjem indické vlády z cel, která by byla jinak splatná. Úvěry v rámci režimu DEPB navíc příjemci přinášejí prospěch, protože zvyšují jeho likviditu. |
| --- | --- |

(35)

Režim DEPB poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěry v rámci režimu DEPB jsou finančním příspěvkem indické vlády, jelikož nakonec budou použity k vyrovnání dovozních cel, čímž se sníží příjem indické vlády z cel, která by byla jinak splatná. Úvěry v rámci režimu DEPB navíc příjemci přinášejí prospěch, protože zvyšují jeho likviditu.

| (36) | Navíc režim DEPB právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4) prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(36)

Navíc režim DEPB právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4) prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.

| (37) | Tento režim nelze považovat za povolený systém vracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož nevyhovuje pravidlům uvedeným v příloze I písmeni i), příloze II (definice a pravidla navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Zejména jde o to, že vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě má vývozce nárok čerpat výhody režimu DEPB bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupy doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály na místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupy materiál, mají tedy nárok na čerpání výhod v rámci režimu DEPB. |
| --- | --- |

(37)

Tento režim nelze považovat za povolený systém vracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož nevyhovuje pravidlům uvedeným v příloze I písmeni i), příloze II (definice a pravidla navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Zejména jde o to, že vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě má vývozce nárok čerpat výhody režimu DEPB bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupy doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály na místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupy materiál, mají tedy nárok na čerpání výhod v rámci režimu DEPB.

e)   Výpočet výše subvence

| (38) | V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V uvedeném okamžiku se musí indická vláda vzdát cla, které představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné výši úvěru v rámci režimu DEPB, který má být poskytnut pro danou vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o udělení či neudělení subvence nikterak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za odpovídající stanovit výši výhody vyplývající z režimu DEPB jako součet úvěrů získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu v období šetření. |
| --- | --- |

(38)

V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V uvedeném okamžiku se musí indická vláda vzdát cla, které představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné výši úvěru v rámci režimu DEPB, který má být poskytnut pro danou vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o udělení či neudělení subvence nikterak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za odpovídající stanovit výši výhody vyplývající z režimu DEPB jako součet úvěrů získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu v období šetření.

| (39) | V případě, že byla podána oprávněná žádost, byly podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence odečteny z takto zjištěných úvěrů a výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet výše subvence. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti, a nebyla poskytnuta na základě množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(39)

V případě, že byla podána oprávněná žádost, byly podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence odečteny z takto zjištěných úvěrů a výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet výše subvence. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti, a nebyla poskytnuta na základě množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (40) | Rozpětí subvenčních sazeb zjištěných pro tento režim u dotčených společnosti během období šetření činí 4,70 % až 6,53 %. |
| --- | --- |

(40)

Rozpětí subvenčních sazeb zjištěných pro tento režim u dotčených společnosti během období šetření činí 4,70 % až 6,53 %.

3.3.   Režim předběžného povolení (dále také „režim PP“)

a)   Právní základ

| (41) | Podrobný popis tohoto režimu je uveden v odstavcích 4.1.3 až 4.1.14 dokumentu FT-policy 09-14 a v kapitolách 4.1 až 4.30A HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(41)

Podrobný popis tohoto režimu je uveden v odstavcích 4.1.3 až 4.1.14 dokumentu FT-policy 09-14 a v kapitolách 4.1 až 4.30A HOP I 09-14.

b)   Způsobilost

| (42) | Režim předběžného povolení má šest podrežimů, které jsou podrobněji popsány ve 43. bodě odůvodnění. Tyto podrežimy se mimo jiné liší rozsahem způsobilosti. Vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci, kteří jsou „vázáni“ na pomocné výrobce, jsou způsobilí pro podrežim PP pro fyzický vývoz a pro podrežim PP pro roční potřebu. Vyvážející výrobci poskytující dodávky konečnému vývozci jsou způsobilí pro režim PP na dodávky meziproduktů. Hlavní dodavatelé dodávající v rámci kategorií „domnělého vývozu“ uvedených v odstavci 8.2 dokumentu FT 09-14, jako např. dodavatelé subjektu orientovaného na vývoz, jsou způsobilí pro podrežim PP na domnělý vývoz. Dodavatelé meziproduktů vyvážejícím výrobcům jsou způsobilí pro výhody „domnělého vývozu“ v rámci podrežimů předběžného příkazu k uvolnění (Advance Release Order, dále jen „ARO“) a tuzemského back-to-back akreditivu. |
| --- | --- |

(42)

Režim předběžného povolení má šest podrežimů, které jsou podrobněji popsány ve 43. bodě odůvodnění. Tyto podrežimy se mimo jiné liší rozsahem způsobilosti. Vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci, kteří jsou „vázáni“ na pomocné výrobce, jsou způsobilí pro podrežim PP pro fyzický vývoz a pro podrežim PP pro roční potřebu. Vyvážející výrobci poskytující dodávky konečnému vývozci jsou způsobilí pro režim PP na dodávky meziproduktů. Hlavní dodavatelé dodávající v rámci kategorií „domnělého vývozu“ uvedených v odstavci 8.2 dokumentu FT 09-14, jako např. dodavatelé subjektu orientovaného na vývoz, jsou způsobilí pro podrežim PP na domnělý vývoz. Dodavatelé meziproduktů vyvážejícím výrobcům jsou způsobilí pro výhody „domnělého vývozu“ v rámci podrežimů předběžného příkazu k uvolnění (Advance Release Order, dále jen „ARO“) a tuzemského back-to-back akreditivu.

c)   Praktické provádění

| (43) | Režim PP může být vydán na:
  i)   Fyzický vývoz: jedná se o hlavní podrežim. Umožňuje bezcelní dovoz vstupních materiálů potřebných k výrobě určitého výsledného výrobku určeného na vývoz. Termín „fyzický“ v tomto kontextu znamená, že výrobek určený na vývoz musí opustit území Indie. Povolený dovoz a vývozní povinnost včetně typu vyváženého výrobku jsou uvedeny v licenci;
  ii)   Roční potřebu: toto povolení není určeno pro konkrétní výrobek na vývoz, nýbrž pro širší skupinu výrobků (např. chemické látky a příbuzné výrobky). Držitel licence může, až do určité hodnoty stanovené na základě jeho vývozní výkonnosti v minulosti, dovážet bezcelně veškeré vstupy k použití při výrobě jakékoli z položek spadajících do příslušné skupiny výrobků. Může vyvážet jakýkoli výsledný výrobek spadající do dané skupiny výrobků, který byl vyroben s použitím takového materiálu osvobozeného od cla;
  iii)   Dodávky meziproduktů: tento podrežim se vztahuje na případy, kdy dva výrobci chtějí vyrábět jeden výrobek na vývoz a společně se podílet na výrobním procesu. Vyvážející výrobce, jenž vyrábí meziprodukt, smí bezcelně dovážet vstupní materiál a pro tento účel může získat režim PP na dodávky meziproduktů. Konečný vývozce dokončuje výrobu a je povinen hotový výrobek vyvézt;
  iv)   Domnělý vývoz: tento podrežim umožňuje hlavnímu dodavateli bezcelně dovážet vstupy potřebné k výrobě zboží, které má být prodáno jako „domnělý vývoz“ kategoriím zákazníků uvedeným v odstavci 8.2 dokumentu FT 09-14. Podle indické vlády znamená domnělý vývoz ty transakce, při nichž dodané zboží neopouští zemi. Za domnělý vývoz je považována celá řada kategorií dodávek za předpokladu, že je zboží vyrobeno v Indii, např. dodávky zboží subjektu orientovanému na vývoz nebo společnosti s působící ve zvláštní ekonomické zóně;
  (v)   Předběžný příkaz k uvolnění (dále jen „ARO“): držitel režimu PP, který hodlá odebírat vstupy z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost za tímto účelem využít ARO. V takových případech jsou předběžná povolení validována jako ARO a převedena na domácího dodavatele při dodávce položek, které jsou v nich uvedeny. Schválení ARO dává domácímu dodavateli nárok využívat výhod domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 dokumentu FT-policy 09-14 (tj. režim PP na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vracení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně). V rámci mechanismu ARO jsou daně a cla namísto konečnému vývozci vráceny dodavateli, a to ve formě vrácení/náhrady cla. Vrácení daní/cla je možné v případě domácích vstupů i v případě dovezených vstupů;
  vi)   Tuzemský back-to-back akreditiv: tento podrežim se opět vztahuje na domácí dodávky držiteli předběžného povolení. Držitel předběžného povolení může požádat banku o otevření tuzemského akreditivu ve prospěch domácího dodavatele. Banka uzná povolení u přímého dovozu pouze pro hodnotu a množství položek opatřených z domácích zdrojů místo z dovozu. Domácí dodavatel bude mít nárok na výhody domnělého vývozu podle odstavce 8.3 dokumentu FT-policy 09-14 (tj. režim předběžného povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vracení cla z domnělého vývozu a vrácení konečné spotřební daně). |
| --- | --- |

(43)

Režim PP může být vydán na:

i)   Fyzický vývoz: jedná se o hlavní podrežim. Umožňuje bezcelní dovoz vstupních materiálů potřebných k výrobě určitého výsledného výrobku určeného na vývoz. Termín „fyzický“ v tomto kontextu znamená, že výrobek určený na vývoz musí opustit území Indie. Povolený dovoz a vývozní povinnost včetně typu vyváženého výrobku jsou uvedeny v licenci;

ii)   Roční potřebu: toto povolení není určeno pro konkrétní výrobek na vývoz, nýbrž pro širší skupinu výrobků (např. chemické látky a příbuzné výrobky). Držitel licence může, až do určité hodnoty stanovené na základě jeho vývozní výkonnosti v minulosti, dovážet bezcelně veškeré vstupy k použití při výrobě jakékoli z položek spadajících do příslušné skupiny výrobků. Může vyvážet jakýkoli výsledný výrobek spadající do dané skupiny výrobků, který byl vyroben s použitím takového materiálu osvobozeného od cla;

iii)   Dodávky meziproduktů: tento podrežim se vztahuje na případy, kdy dva výrobci chtějí vyrábět jeden výrobek na vývoz a společně se podílet na výrobním procesu. Vyvážející výrobce, jenž vyrábí meziprodukt, smí bezcelně dovážet vstupní materiál a pro tento účel může získat režim PP na dodávky meziproduktů. Konečný vývozce dokončuje výrobu a je povinen hotový výrobek vyvézt;

iv)   Domnělý vývoz: tento podrežim umožňuje hlavnímu dodavateli bezcelně dovážet vstupy potřebné k výrobě zboží, které má být prodáno jako „domnělý vývoz“ kategoriím zákazníků uvedeným v odstavci 8.2 dokumentu FT 09-14. Podle indické vlády znamená domnělý vývoz ty transakce, při nichž dodané zboží neopouští zemi. Za domnělý vývoz je považována celá řada kategorií dodávek za předpokladu, že je zboží vyrobeno v Indii, např. dodávky zboží subjektu orientovanému na vývoz nebo společnosti s působící ve zvláštní ekonomické zóně;

(v)   Předběžný příkaz k uvolnění (dále jen „ARO“): držitel režimu PP, který hodlá odebírat vstupy z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost za tímto účelem využít ARO. V takových případech jsou předběžná povolení validována jako ARO a převedena na domácího dodavatele při dodávce položek, které jsou v nich uvedeny. Schválení ARO dává domácímu dodavateli nárok využívat výhod domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 dokumentu FT-policy 09-14 (tj. režim PP na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vracení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně). V rámci mechanismu ARO jsou daně a cla namísto konečnému vývozci vráceny dodavateli, a to ve formě vrácení/náhrady cla. Vrácení daní/cla je možné v případě domácích vstupů i v případě dovezených vstupů;

vi)   Tuzemský back-to-back akreditiv: tento podrežim se opět vztahuje na domácí dodávky držiteli předběžného povolení. Držitel předběžného povolení může požádat banku o otevření tuzemského akreditivu ve prospěch domácího dodavatele. Banka uzná povolení u přímého dovozu pouze pro hodnotu a množství položek opatřených z domácích zdrojů místo z dovozu. Domácí dodavatel bude mít nárok na výhody domnělého vývozu podle odstavce 8.3 dokumentu FT-policy 09-14 (tj. režim předběžného povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vracení cla z domnělého vývozu a vrácení konečné spotřební daně).

| (44) | V průběhu období šetření získala úlevu v rámci režimu předběžného povolení v souvislosti s dotčeným výrobkem jedna společnost zahrnutá do vzorku. Tato společnost využívala jeden z uvedených podrežimů, a sice režim předběžného povolení pro fyzický vývoz. Není tudíž nezbytné zjišťovat napadnutelnost zbývajících nevyužívaných podrežimů. |
| --- | --- |

(44)

V průběhu období šetření získala úlevu v rámci režimu předběžného povolení v souvislosti s dotčeným výrobkem jedna společnost zahrnutá do vzorku. Tato společnost využívala jeden z uvedených podrežimů, a sice režim předběžného povolení pro fyzický vývoz. Není tudíž nezbytné zjišťovat napadnutelnost zbývajících nevyužívaných podrežimů.

| (45) | Pro účely ověření indickými orgány je držitel předběžného povolení ze zákona povinen vést „pravdivou a řádnou evidenci spotřeby a využití bezcelně dováženého zboží/zboží nakupovaného z domácích zdrojů“ ve stanoveném formátu (kapitoly 4.26 a 4.30 a dodatek 23 HOP I 09-14), tj. registr skutečné spotřeby. Tento registr musí ověřit externí autorizovaný účetní/účetní nákladů a provedené práce, který vydá osvědčení o tom, že stanovené registry a příslušné záznamy byly zkontrolovány a že informace předávané podle dodatku 23 jsou po všech stránkách pravdivé a správné |
| --- | --- |

(45)

Pro účely ověření indickými orgány je držitel předběžného povolení ze zákona povinen vést „pravdivou a řádnou evidenci spotřeby a využití bezcelně dováženého zboží/zboží nakupovaného z domácích zdrojů“ ve stanoveném formátu (kapitoly 4.26 a 4.30 a dodatek 23 HOP I 09-14), tj. registr skutečné spotřeby. Tento registr musí ověřit externí autorizovaný účetní/účetní nákladů a provedené práce, který vydá osvědčení o tom, že stanovené registry a příslušné záznamy byly zkontrolovány a že informace předávané podle dodatku 23 jsou po všech stránkách pravdivé a správné

| (46) | Pokud jde o podrežim využívaný během období šetření dotčenými společnostmi, tj. fyzický vývoz, jsou povolený dovoz a povinný vývoz pevně stanoveny co do množství a hodnoty indickou vládou a jsou zaznamenány v povolení. Kromě toho mají v okamžiku dovozu a vývozu státní úředníci do povolení zaznamenávat příslušné transakce. Objem dovozu povolený v rámci režimu PP určuje indická vláda na základě standardních norem vstupů a výstupů, které existují pro většinu výrobků, včetně dotčeného výrobku. Dovezené vstupní materiály nelze převádět a musí být použity pro výrobu výsledného výrobku na vývoz. Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě po vydání licence (24 měsíců, lhůtu lze dvakrát prodloužit, pokaždé o šest měsíců). |
| --- | --- |

(46)

Pokud jde o podrežim využívaný během období šetření dotčenými společnostmi, tj. fyzický vývoz, jsou povolený dovoz a povinný vývoz pevně stanoveny co do množství a hodnoty indickou vládou a jsou zaznamenány v povolení. Kromě toho mají v okamžiku dovozu a vývozu státní úředníci do povolení zaznamenávat příslušné transakce. Objem dovozu povolený v rámci režimu PP určuje indická vláda na základě standardních norem vstupů a výstupů, které existují pro většinu výrobků, včetně dotčeného výrobku. Dovezené vstupní materiály nelze převádět a musí být použity pro výrobu výsledného výrobku na vývoz. Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě po vydání licence (24 měsíců, lhůtu lze dvakrát prodloužit, pokaždé o šest měsíců).

| (47) | Šetřením bylo zjištěno, že požadavky ohledně ověřování stanovené indickými orgány buď nebyly dodrženy, nebo dosud nebyly testovány v praxi. |
| --- | --- |

(47)

Šetřením bylo zjištěno, že požadavky ohledně ověřování stanovené indickými orgány buď nebyly dodrženy, nebo dosud nebyly testovány v praxi.

| (48) | Společnost, která režim využívá, vedla určité záznamy o výrobě a spotřebě. Dodatek 23 nebyl patřičně vyplněn a nemohl být proto považován za registr skutečné spotřeby, jak je stanoveno v kapitolách 4.26 a 4.30 HOP I 09-14. Registr skutečné spotřeby pro období šetření nebyl k dispozici, a proto nebylo mimo jiné možné ověřit záznamy o spotřebě s cílem zjistit, které vstupy byly spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém množství, jak je uvedeno v kopii dodatku 23. Pokud jde o požadavky na ověření uvedené ve 45. bodě odůvodnění, společnost neměla žádné záznamy o tom, jak toto ověření proběhlo. Nebyl k dispozici žádný auditní plán ani žádné jiné podpůrné doklady k provedenému auditu (např. auditní zpráva) ani žádné informace týkající se použité metodiky a zvláštních požadavků, které by byly pro tak důkladnou práci, která vyžaduje detailní odborné znalosti o výrobních procesech, nezbytné. Žádná případná nadměrná úleva využitá společností a vykázaná v dodatku 23 neměla za následek zásah nebo kontrolu ze strany příslušných orgánů. Celkově se má za to, že vyšetřovaný vývozce nebyl schopen prokázat, že příslušná ustanovení dokumentu FT-policy 09-14 byla splněna. |
| --- | --- |

(48)

Společnost, která režim využívá, vedla určité záznamy o výrobě a spotřebě. Dodatek 23 nebyl patřičně vyplněn a nemohl být proto považován za registr skutečné spotřeby, jak je stanoveno v kapitolách 4.26 a 4.30 HOP I 09-14. Registr skutečné spotřeby pro období šetření nebyl k dispozici, a proto nebylo mimo jiné možné ověřit záznamy o spotřebě s cílem zjistit, které vstupy byly spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém množství, jak je uvedeno v kopii dodatku 23. Pokud jde o požadavky na ověření uvedené ve 45. bodě odůvodnění, společnost neměla žádné záznamy o tom, jak toto ověření proběhlo. Nebyl k dispozici žádný auditní plán ani žádné jiné podpůrné doklady k provedenému auditu (např. auditní zpráva) ani žádné informace týkající se použité metodiky a zvláštních požadavků, které by byly pro tak důkladnou práci, která vyžaduje detailní odborné znalosti o výrobních procesech, nezbytné. Žádná případná nadměrná úleva využitá společností a vykázaná v dodatku 23 neměla za následek zásah nebo kontrolu ze strany příslušných orgánů. Celkově se má za to, že vyšetřovaný vývozce nebyl schopen prokázat, že příslušná ustanovení dokumentu FT-policy 09-14 byla splněna.

d)   Závěry k režimu PP

| (49) | Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, konkrétně představuje finanční příspěvek indické vlády, kterým byla šetřenému vývozci poskytnuta výhoda. |
| --- | --- |

(49)

Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, konkrétně představuje finanční příspěvek indické vlády, kterým byla šetřenému vývozci poskytnuta výhoda.

| (50) | Kromě toho jsou subvence týkající se fyzického vývozu v rámci režimu PP ze zákona jednoznačně podmíněny vývozní výkonností, a proto jsou považovány za specifické a napadnutelné podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Bez vývozního závazku nemůže společnost využívat výhod vyplývajících z tohoto režimu. |
| --- | --- |

(50)

Kromě toho jsou subvence týkající se fyzického vývozu v rámci režimu PP ze zákona jednoznačně podmíněny vývozní výkonností, a proto jsou považovány za specifické a napadnutelné podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Bez vývozního závazku nemůže společnost využívat výhod vyplývajících z tohoto režimu.

| (51) | Podrežim využitý v aktuálním případě nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům stanoveným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Indická vláda neuplatnila účinným způsobem žádný kontrolní systém ani postup, aby ověřila, zda byly vstupy spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém objemu (příloha II základního nařízení část II odstavec 4 a v případě systémů navracení u náhradních vstupů příloha III základního nařízení část II odstavec 2). Standardní normy vstupů a výstupů pro dotčený výrobek navíc nebyly dostatečně přesné a nemohou tvořit systém zjišťování skutečné spotřeby, protože jsou vytvořeny tak, že neumožňují indické vládě ověřovat s dostatečnou přesností, jaká množství vstupů jsou spotřebovávána při výrobě vyváženého výrobku. Indická vláda kromě toho neprovedla další přezkoumání na základě skutečných vstupů, ačkoli za normálních okolností by takové přezkoumání bylo vzhledem k absenci účinně uplatňovaného ověřovacího systému potřebné (příloha II část II odst. 5 a příloha III část II odst. 3 základního nařízení). |
| --- | --- |

(51)

Podrežim využitý v aktuálním případě nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům stanoveným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Indická vláda neuplatnila účinným způsobem žádný kontrolní systém ani postup, aby ověřila, zda byly vstupy spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém objemu (příloha II základního nařízení část II odstavec 4 a v případě systémů navracení u náhradních vstupů příloha III základního nařízení část II odstavec 2). Standardní normy vstupů a výstupů pro dotčený výrobek navíc nebyly dostatečně přesné a nemohou tvořit systém zjišťování skutečné spotřeby, protože jsou vytvořeny tak, že neumožňují indické vládě ověřovat s dostatečnou přesností, jaká množství vstupů jsou spotřebovávána při výrobě vyváženého výrobku. Indická vláda kromě toho neprovedla další přezkoumání na základě skutečných vstupů, ačkoli za normálních okolností by takové přezkoumání bylo vzhledem k absenci účinně uplatňovaného ověřovacího systému potřebné (příloha II část II odst. 5 a příloha III část II odst. 3 základního nařízení).

| (52) | Uvedený podrežim je proto napadnutelný. |
| --- | --- |

(52)

Uvedený podrežim je proto napadnutelný.

e)   Výpočet výše subvence

| (53) | Vzhledem k neexistenci povolených systémů navracení cla nebo systémů navracení u náhradních vstupů je prominutí všech dovozních cel obvykle splatných při dovozu vstupů napadnutelnou výhodou. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví pouze vyrovnání „nadměrných“ celních úlev. Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a přílohy I písm. i) základního nařízení lze nadměrné celní úlevy napadnout pouze za předpokladu, že jsou splněny podmínky obsažené v přílohách II a III základního nařízení. Tyto podmínky však v tomto případě splněny nebyly. Proto v případě, že není prokázána existence vhodného monitorovacího procesu, nelze výše uvedenou výjimku pro režimy navracení použít a namísto údajného nadměrného vrácení se použije obvyklé pravidlo napadnutí výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu). Jak je uvedeno v příloze II části II a příloze III části II základního nařízení, není výpočet takového nadměrného vrácení povinností vyšetřujícího orgánu. Naopak, podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení musí vyšetřující orgán pouze získat dostatečné důkazy k vyvrácení vhodnosti údajného kontrolního systému. |
| --- | --- |

(53)

Vzhledem k neexistenci povolených systémů navracení cla nebo systémů navracení u náhradních vstupů je prominutí všech dovozních cel obvykle splatných při dovozu vstupů napadnutelnou výhodou. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví pouze vyrovnání „nadměrných“ celních úlev. Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a přílohy I písm. i) základního nařízení lze nadměrné celní úlevy napadnout pouze za předpokladu, že jsou splněny podmínky obsažené v přílohách II a III základního nařízení. Tyto podmínky však v tomto případě splněny nebyly. Proto v případě, že není prokázána existence vhodného monitorovacího procesu, nelze výše uvedenou výjimku pro režimy navracení použít a namísto údajného nadměrného vrácení se použije obvyklé pravidlo napadnutí výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu). Jak je uvedeno v příloze II části II a příloze III části II základního nařízení, není výpočet takového nadměrného vrácení povinností vyšetřujícího orgánu. Naopak, podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení musí vyšetřující orgán pouze získat dostatečné důkazy k vyvrácení vhodnosti údajného kontrolního systému.

| (54) | Výše subvencí pro společnost, která využívala režim PP, byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základní clo a zvláštní dodatečné clo) z materiálu dovezeného v rámci zmíněného podrežimu během období šetření (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence v případě oprávněné žádosti z výše subvencí odečteny. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(54)

Výše subvencí pro společnost, která využívala režim PP, byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základní clo a zvláštní dodatečné clo) z materiálu dovezeného v rámci zmíněného podrežimu během období šetření (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence v případě oprávněné žádosti z výše subvencí odečteny. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (55) | Sazba subvence zjištěná pro tento režim činí pro uvedenou společnost během období šetření 2,94 %. |
| --- | --- |

(55)

Sazba subvence zjištěná pro tento režim činí pro uvedenou společnost během období šetření 2,94 %.

3.4.   Režim podpory vývozu kapitálového zboží (režim EPCG)

a)   Právní základ

| (56) | Detailní popis režimu EPCG je uveden v kapitole 5 dokumentu FT-policy 09-14 a v kapitole 5 příručky HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(56)

Detailní popis režimu EPCG je uveden v kapitole 5 dokumentu FT-policy 09-14 a v kapitole 5 příručky HOP I 09-14.

b)   Způsobilost

| (57) | Pro tento režim jsou způsobilí vyvážející výrobci, vyvážející obchodníci „vázani“ na podpůrné výrobce a poskytovatelé služeb. |
| --- | --- |

(57)

Pro tento režim jsou způsobilí vyvážející výrobci, vyvážející obchodníci „vázani“ na podpůrné výrobce a poskytovatelé služeb.

c)   Praktické provádění

| (58) | Pod podmínkou vývozní povinnosti je společnosti dovoleno dovážet kapitálové zboží (nové i použité) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem indická vláda vydá na požádání a po zaplacení poplatku licenci EPCG. Tento režim zajišťuje sníženou sazbu dovozního cla ve výši 5 % použitelnou na veškeré kapitálové zboží dovezené v rámci tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezené kapitálové zboží během určitého období využito k výrobě určitého množství zboží na vývoz. Podle FTP 09-14 může být kapitálové zboží dováženo v rámci režimu EPCG se sazbou v nulové výši, avšak v takovém případě je lhůta pro splnění vývozní povinnosti kratší, tj. 6 let místo 8 let od data vydání licence. Držitel licence EPCG může také pořídit kapitálové zboží z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce kapitálového zboží využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu tohoto kapitálového zboží. Alternativně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky kapitálového zboží držiteli licence EPCG. |
| --- | --- |

(58)

Pod podmínkou vývozní povinnosti je společnosti dovoleno dovážet kapitálové zboží (nové i použité) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem indická vláda vydá na požádání a po zaplacení poplatku licenci EPCG. Tento režim zajišťuje sníženou sazbu dovozního cla ve výši 5 % použitelnou na veškeré kapitálové zboží dovezené v rámci tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezené kapitálové zboží během určitého období využito k výrobě určitého množství zboží na vývoz. Podle FTP 09-14 může být kapitálové zboží dováženo v rámci režimu EPCG se sazbou v nulové výši, avšak v takovém případě je lhůta pro splnění vývozní povinnosti kratší, tj. 6 let místo 8 let od data vydání licence. Držitel licence EPCG může také pořídit kapitálové zboží z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce kapitálového zboží využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu tohoto kapitálového zboží. Alternativně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky kapitálového zboží držiteli licence EPCG.

| (59) | Bylo zjištěno, že v období šetření využívali tento režim všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku. |
| --- | --- |

(59)

Bylo zjištěno, že v období šetření využívali tento režim všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku.

d)   Závěr k režimu EPCG

| (60) | Režim EPCG poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, protože tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Snížení cla navíc poskytuje výhodu vývozci, protože poplatky ušetřené při dovozu zvyšují jeho likviditu. |
| --- | --- |

(60)

Režim EPCG poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, protože tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Snížení cla navíc poskytuje výhodu vývozci, protože poplatky ušetřené při dovozu zvyšují jeho likviditu.

| (61) | Režim EPCG dále právně závisí na vývozní výkonnosti, protože takové licence nelze získat bez závazku vyvážet. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(61)

Režim EPCG dále právně závisí na vývozní výkonnosti, protože takové licence nelze získat bez závazku vyvážet. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.

| (62) | Tento režim nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Kapitálové zboží není zahrnuto do rozsahu takových povolených systémů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není využito při výrobě vyvážených výrobků. |
| --- | --- |

(62)

Tento režim nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Kapitálové zboží není zahrnuto do rozsahu takových povolených systémů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není využito při výrobě vyvážených výrobků.

e)   Výpočet výše subvence

| (63) | Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dováženého kapitálového zboží na dobu odpovídající běžné době amortizace takového kapitálového zboží v dotčeném výrobním odvětví. V souladu se zavedenou praxí byla takto vypočtená částka, která připadá na období šetření, upravena připočtením úroku v průběhu tohoto období, aby odrážela celou výši výhody v průběhu času. Za vhodnou pro tento účel byla uznána komerční úroková sazba v Indii v průběhu období šetření. V případě, že byly podány oprávněné žádosti, byly v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení od této částky odečteny poplatky, které byly nezbytně vynaloženy za účelem získání subvence. |
| --- | --- |

(63)

Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dováženého kapitálového zboží na dobu odpovídající běžné době amortizace takového kapitálového zboží v dotčeném výrobním odvětví. V souladu se zavedenou praxí byla takto vypočtená částka, která připadá na období šetření, upravena připočtením úroku v průběhu tohoto období, aby odrážela celou výši výhody v průběhu času. Za vhodnou pro tento účel byla uznána komerční úroková sazba v Indii v průběhu období šetření. V případě, že byly podány oprávněné žádosti, byly v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení od této částky odečteny poplatky, které byly nezbytně vynaloženy za účelem získání subvence.

| (64) | V souladu s čl. 7 odst. 2 a čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na příslušný vývozní obrat v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(64)

V souladu s čl. 7 odst. 2 a čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na příslušný vývozní obrat v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (65) | Subvenční sazby zjištěné pro tento režim u dotčených společnosti během období šetření činily 0,11 %, 0,16 % a 0,19. |
| --- | --- |

(65)

Subvenční sazby zjištěné pro tento režim u dotčených společnosti během období šetření činily 0,11 %, 0,16 % a 0,19.

3.5.   Režim pro subjekty orientované na vývoz („režim SOV“)

a)   Právní základ

| (66) | Podrobnosti týkající se režimu SOV jsou uvedeny v kapitole 6 dokumentu FT-policy 09-14 a v kapitole 6 příručky HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(66)

Podrobnosti týkající se režimu SOV jsou uvedeny v kapitole 6 dokumentu FT-policy 09-14 a v kapitole 6 příručky HOP I 09-14.

b)   Způsobilost

| (67) | S výjimkou společností, které se zabývají výhradně obchodováním, mohou být všechny podniky, které se v zásadě zavážou vyvážet veškerou svou produkci zboží nebo služeb, zřízeny v rámci režimu SOV. Podniky v průmyslových odvětvích musí splnit minimální mez investic do fixních aktiv, aby byly způsobilé pro režim SOV. |
| --- | --- |

(67)

S výjimkou společností, které se zabývají výhradně obchodováním, mohou být všechny podniky, které se v zásadě zavážou vyvážet veškerou svou produkci zboží nebo služeb, zřízeny v rámci režimu SOV. Podniky v průmyslových odvětvích musí splnit minimální mez investic do fixních aktiv, aby byly způsobilé pro režim SOV.

c)   Praktické provádění

| (68) | Subjekty orientované na vývoz mohou působit a mít sídlo kdekoli v Indii. |
| --- | --- |

(68)

Subjekty orientované na vývoz mohou působit a mít sídlo kdekoli v Indii.

| (69) | Žádost o status subjektu orientovaného na vývoz musí obsahovat informace pro dobu příštích pěti let, mimo jiné plánovaný objem výroby, předpokládaný objem vývozu, požadavky na dovoz a domácí požadavky. Pokud úřady žádosti společnosti vyhoví, budou jí oznámeny podmínky takového schválení. Schválení společnosti jako společnosti, na niž se vztahuje režim SOV, je platné na období pět let. Toto schválení může být obnoveno na další období. |
| --- | --- |

(69)

Žádost o status subjektu orientovaného na vývoz musí obsahovat informace pro dobu příštích pěti let, mimo jiné plánovaný objem výroby, předpokládaný objem vývozu, požadavky na dovoz a domácí požadavky. Pokud úřady žádosti společnosti vyhoví, budou jí oznámeny podmínky takového schválení. Schválení společnosti jako společnosti, na niž se vztahuje režim SOV, je platné na období pět let. Toto schválení může být obnoveno na další období.

| (70) | Rozhodující povinností subjektu orientovaného na vývoz, jak je stanovena v dokumentu FT-policy 09-14, je dosáhnout čistých devizových příjmů, tj. v referenčním období (5 let) musí být celková hodnota vývozu vyšší než celková hodnota dovezeného zboží. |
| --- | --- |

(70)

Rozhodující povinností subjektu orientovaného na vývoz, jak je stanovena v dokumentu FT-policy 09-14, je dosáhnout čistých devizových příjmů, tj. v referenčním období (5 let) musí být celková hodnota vývozu vyšší než celková hodnota dovezeného zboží.

| (71) | Subjekty orientované na vývoz mají nárok na následující úlevy:






  i) | osvobození od dovozních cel u všech typů zboží (včetně kapitálového zboží, surovin a spotřebního materiálu) nezbytných ke zhotovení, výrobě a zpracování, nebo v souvislosti s nimi; |
| --- | --- | --- |

(71)

Subjekty orientované na vývoz mají nárok na následující úlevy:

i)

osvobození od dovozních cel u všech typů zboží (včetně kapitálového zboží, surovin a spotřebního materiálu) nezbytných ke zhotovení, výrobě a zpracování, nebo v souvislosti s nimi;

| ii) | osvobození od spotřební daně u zboží nakoupeného z domácích zdrojů; |
| --- | --- |

ii)

osvobození od spotřební daně u zboží nakoupeného z domácích zdrojů;

| iii) | vrácení centrální daně z prodeje zaplacené ze zboží opatřeného z místních zdrojů; |
| --- | --- |

iii)

vrácení centrální daně z prodeje zaplacené ze zboží opatřeného z místních zdrojů;

| iv) | možnost prodat část produkce na domácím trhu až do 50 % hodnoty FOB vývozu, pod podmínkou dosažení pozitivních čistých devizových příjmů při platbě koncesních cel, konkrétně spotřebních daní z hotových výrobků; |
| --- | --- |

iv)

možnost prodat část produkce na domácím trhu až do 50 % hodnoty FOB vývozu, pod podmínkou dosažení pozitivních čistých devizových příjmů při platbě koncesních cel, konkrétně spotřebních daní z hotových výrobků;

| v) | částečné vrácení daně zaplacené z pohonných hmot koupených od domácích ropných společností; |
| --- | --- |

v)

částečné vrácení daně zaplacené z pohonných hmot koupených od domácích ropných společností;

| vi) | osvobození od daně z příjmu obvykle splatné ze zisku dosaženého z vývozního prodeje v souladu s oddílem 10B zákona o dani z příjmů po dobu 10 let po zahájení činnosti. |
| --- | --- |

vi)

osvobození od daně z příjmu obvykle splatné ze zisku dosaženého z vývozního prodeje v souladu s oddílem 10B zákona o dani z příjmů po dobu 10 let po zahájení činnosti.

| (72) | Subjekty působící v rámci tohoto režimu jsou vázány dohledem celních úředníků. |
| --- | --- |

(72)

Subjekty působící v rámci tohoto režimu jsou vázány dohledem celních úředníků.

| (73) | Ze zákona musí vést řádnou evidenci všech dovozů, spotřeby a využití veškerých dovezených materiálů a vývozu uskutečněných v souladu s příslušným odstavcem pokynů příručky HOP I 09-14. Tyto doklady by měly být pravidelně předkládány příslušným orgánům v Indii prostřednictvím čtvrtletních a výročních zpráv o činnosti. |
| --- | --- |

(73)

Ze zákona musí vést řádnou evidenci všech dovozů, spotřeby a využití veškerých dovezených materiálů a vývozu uskutečněných v souladu s příslušným odstavcem pokynů příručky HOP I 09-14. Tyto doklady by měly být pravidelně předkládány příslušným orgánům v Indii prostřednictvím čtvrtletních a výročních zpráv o činnosti.

| (74) | Podle příslušného oddílu příručky HOP I 09-14 se však „v žádném okamžiku nevyžaduje, aby subjekt orientovaný na vývoz určoval vzájemný vztah mezi každou dovozní zásilkou a svým vývozem, převody na jiné subjekty, prodejem v rámci vnitrostátní celní oblasti nebo zásobami“. |
| --- | --- |

(74)

Podle příslušného oddílu příručky HOP I 09-14 se však „v žádném okamžiku nevyžaduje, aby subjekt orientovaný na vývoz určoval vzájemný vztah mezi každou dovozní zásilkou a svým vývozem, převody na jiné subjekty, prodejem v rámci vnitrostátní celní oblasti nebo zásobami“.

| (75) | Prodej na domácím trhu je odbavován a evidován na základě autocertifikace. Na odesílání zásilek vyvážených subjekty orientovanými na vývoz dohlíží celní/daňový úředník. |
| --- | --- |

(75)

Prodej na domácím trhu je odbavován a evidován na základě autocertifikace. Na odesílání zásilek vyvážených subjekty orientovanými na vývoz dohlíží celní/daňový úředník.

| (76) | V rámci tohoto šetření využíval režim SOV jeden z vývozců ve vzorku. Tento vývozce použil uvedený režim na dovoz surovin, spotřebního materiálu a kapitálového zboží bez dovozního cla, aby nakoupil zboží na domácím trhu bez spotřební daně a aby dosáhl vrácení daně z prodeje a prodal část své produkce na domácím trhu. Uvedený vývozce tak čerpal všechny výhody popsané v 71. bodě odůvodnění v bodech i) až vi). Pokud však jde o osvobození od daně z příjmu podle oddílu 10B zákona o dani z příjmu, šetření odhalilo, že od 1. dubna 2010 již uvedená společnost nebyla pro toto osvobození způsobilá. Ustanovení týkající se osvobození od daně z příjmů u subjektů orientovaných na vývoz tak již nebyla v rámci tohoto šetření posuzována. |
| --- | --- |

(76)

V rámci tohoto šetření využíval režim SOV jeden z vývozců ve vzorku. Tento vývozce použil uvedený režim na dovoz surovin, spotřebního materiálu a kapitálového zboží bez dovozního cla, aby nakoupil zboží na domácím trhu bez spotřební daně a aby dosáhl vrácení daně z prodeje a prodal část své produkce na domácím trhu. Uvedený vývozce tak čerpal všechny výhody popsané v 71. bodě odůvodnění v bodech i) až vi). Pokud však jde o osvobození od daně z příjmu podle oddílu 10B zákona o dani z příjmu, šetření odhalilo, že od 1. dubna 2010 již uvedená společnost nebyla pro toto osvobození způsobilá. Ustanovení týkající se osvobození od daně z příjmů u subjektů orientovaných na vývoz tak již nebyla v rámci tohoto šetření posuzována.

| (77) | Společnost, u níž bylo zjištěno, že vykonává činnost v režimu SOV, zveřejnila ve velmi pozdní fázi podrobné komentáře k režimu, v nichž se mimo jiné uvádí, že různá opatření dostupná v rámci režimu SOV nepředstavují napadnutelnou subvenci. Analýza těchto komentářů nemohla být k aktuálnímu datu dokončena, avšak bude předmětem důkladného zkoumání v následujících fázích vyšetřování. |
| --- | --- |

(77)

Společnost, u níž bylo zjištěno, že vykonává činnost v režimu SOV, zveřejnila ve velmi pozdní fázi podrobné komentáře k režimu, v nichž se mimo jiné uvádí, že různá opatření dostupná v rámci režimu SOV nepředstavují napadnutelnou subvenci. Analýza těchto komentářů nemohla být k aktuálnímu datu dokončena, avšak bude předmětem důkladného zkoumání v následujících fázích vyšetřování.

d)   Závěry k režimu SOV

| (78) | Osvobození subjektu orientovaného na vývoz od tří typů dovozního cla („základní clo“, „vzdělávací daň ze cla“„daň na vyšší střední vzdělávání“) a vrácení daně z prodeje jsou finančními příspěvky indické vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Příjem vlády, který by jinak byl splatný, kdyby tento režim neexistoval, je ušlým výnosem a tedy poskytnutím výhody subjektu orientovanému na vývoz ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení, protože subjektu orientovanému na vývoz zlepšil likviditu tím, že nemusel zaplatit obvykle splatné clo a dosáhl vrácení daně z prodeje. |
| --- | --- |

(78)

Osvobození subjektu orientovaného na vývoz od tří typů dovozního cla („základní clo“, „vzdělávací daň ze cla“„daň na vyšší střední vzdělávání“) a vrácení daně z prodeje jsou finančními příspěvky indické vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Příjem vlády, který by jinak byl splatný, kdyby tento režim neexistoval, je ušlým výnosem a tedy poskytnutím výhody subjektu orientovanému na vývoz ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení, protože subjektu orientovanému na vývoz zlepšil likviditu tím, že nemusel zaplatit obvykle splatné clo a dosáhl vrácení daně z prodeje.

| (79) | Tento režim navíc nelze považovat za povolený systém navracení nebo navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům uvedeným v příloze I písm. h) a i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Indická vláda neuplatnila účinným způsobem žádný kontrolní systém ani postup, aby ověřila, zda byly vstupy spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém objemu (příloha II základního nařízení část II odstavec 4 a v případě systémů navracení u náhradních vstupů příloha III základního nařízení část II odstavec 2). Uplatňovaný kontrolní systém má za cíl sledovat plnění povinnosti dosáhnout čistých devizových příjmů a nikoli sledovat spotřebu dovážených výrobků při výrobě vyváženého zboží. |
| --- | --- |

(79)

Tento režim navíc nelze považovat za povolený systém navracení nebo navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům uvedeným v příloze I písm. h) a i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Indická vláda neuplatnila účinným způsobem žádný kontrolní systém ani postup, aby ověřila, zda byly vstupy spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém objemu (příloha II základního nařízení část II odstavec 4 a v případě systémů navracení u náhradních vstupů příloha III základního nařízení část II odstavec 2). Uplatňovaný kontrolní systém má za cíl sledovat plnění povinnosti dosáhnout čistých devizových příjmů a nikoli sledovat spotřebu dovážených výrobků při výrobě vyváženého zboží.

| (80) | Osvobození od spotřební daně a jejího ekvivalentu v podobě dovozního cla však nevede k ušlému příjmu, který by byl jinak splatný. Pokud jsou spotřební daň a dodatečné clo zaplaceny, mohou být využity jako úvěr na budoucí vlastní celní nebo daňové závazky (takzvaný mechanismus „CENVAT“), což je systém srovnatelný s daní z přidané hodnoty, který indickým společnostem umožňuje vyrovnávat daně z nákupu s daněmi splatnými z prodeje. Proto tato cla nejsou konečná. Prostřednictvím úvěru „CENVAT“ se konečné clo vztahuje pouze na přidanou hodnotu, nikoli na vstupní materiály. |
| --- | --- |

(80)

Osvobození od spotřební daně a jejího ekvivalentu v podobě dovozního cla však nevede k ušlému příjmu, který by byl jinak splatný. Pokud jsou spotřební daň a dodatečné clo zaplaceny, mohou být využity jako úvěr na budoucí vlastní celní nebo daňové závazky (takzvaný mechanismus „CENVAT“), což je systém srovnatelný s daní z přidané hodnoty, který indickým společnostem umožňuje vyrovnávat daně z nákupu s daněmi splatnými z prodeje. Proto tato cla nejsou konečná. Prostřednictvím úvěru „CENVAT“ se konečné clo vztahuje pouze na přidanou hodnotu, nikoli na vstupní materiály.

| (81) | Pouze prominutí základního cla, vzdělávací daně z cla a daně na vyšší střední vzdělávání a vrácení centrální daně z prodeje tedy představují subvence ve smyslu článku 3 základního nařízení. Tyto úlevy jsou stanoveny zákonem v závislosti na vývozní výkonnosti, a jsou proto považovány za specifické a napadnutelné podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Vývozní cíl subjektu orientovaného na vývoz, jak je uvedeno v kapitole 6.1 dokumentu FT-policy 09-14, je nutnou podmínkou k získání pobídek. |
| --- | --- |

(81)

Pouze prominutí základního cla, vzdělávací daně z cla a daně na vyšší střední vzdělávání a vrácení centrální daně z prodeje tedy představují subvence ve smyslu článku 3 základního nařízení. Tyto úlevy jsou stanoveny zákonem v závislosti na vývozní výkonnosti, a jsou proto považovány za specifické a napadnutelné podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Vývozní cíl subjektu orientovaného na vývoz, jak je uvedeno v kapitole 6.1 dokumentu FT-policy 09-14, je nutnou podmínkou k získání pobídek.

e)   Výpočet výše subvence

| (82) | Napadnutelnou výhodou je tedy prominutí dovozních cel (základního cla z dovozu, vzdělávací daně z cla, daně na vyšší střední vzdělávání) obvykle splatných při dovozu a také vrácení centrální daně z prodeje v období šetření. |
| --- | --- |

(82)

Napadnutelnou výhodou je tedy prominutí dovozních cel (základního cla z dovozu, vzdělávací daně z cla, daně na vyšší střední vzdělávání) obvykle splatných při dovozu a také vrácení centrální daně z prodeje v období šetření.

i)   Osvobození od dovozního cla (základního cla, vzdělávací daně z cla, daně na vyšší střední vzdělávání), vrácení centrální daně z prodeje surovin a spotřebního materiálu

| (83) | Výše subvence pro vývozce, kteří jsou subjekty orientovanými na vývoz, byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základní clo, vzdělávací daň z cla, daň na vyšší střední vzdělávání) z materiálu dovezeného pro subjekty orientované na vývoz jako celek a daně z prodeje vrácené během období šetření. Z této částky byly v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení odečteny poplatky, jež bylo třeba zaplatit pro získání subvence, a tímto způsobem byla určena výše subvence jako čitatel. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na odpovídající vývozní obrat v období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta na základě množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. Rozpětí subvence získané dotčenou společností bylo 2,68 %. |
| --- | --- |

(83)

Výše subvence pro vývozce, kteří jsou subjekty orientovanými na vývoz, byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základní clo, vzdělávací daň z cla, daň na vyšší střední vzdělávání) z materiálu dovezeného pro subjekty orientované na vývoz jako celek a daně z prodeje vrácené během období šetření. Z této částky byly v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení odečteny poplatky, jež bylo třeba zaplatit pro získání subvence, a tímto způsobem byla určena výše subvence jako čitatel. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na odpovídající vývozní obrat v období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta na základě množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. Rozpětí subvence získané dotčenou společností bylo 2,68 %.

ii)   Osvobození od dovozního cla (základní clo, vzdělávací daň z cla, daň na vyšší střední vzdělávání) z kapitálového zboží

| (84) | Kapitálové zboží není fyzicky zabudované do hotového zboží. V souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla výhoda dotčené společnosti vypočtena na základě výše nezaplaceného cla z dovezeného kapitálového zboží rozloženého na dobu odpovídající běžné době amortizace takového kapitálového zboží v jedné ze šetřených společností. Takto vypočtená částka tedy připadá na období šetření a byla upravena připočtením úroku za toto období, aby byla zohledněna hodnota výhody v čase, a tím stanovena úplná výhoda tohoto režimu pro příjemce. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba v Indii v průběhu období šetření. V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na odpovídající vývozní obrat uskutečněný v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. Rozpětí subvence získané dotčenou společností bylo 0,05 %. |
| --- | --- |

(84)

Kapitálové zboží není fyzicky zabudované do hotového zboží. V souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla výhoda dotčené společnosti vypočtena na základě výše nezaplaceného cla z dovezeného kapitálového zboží rozloženého na dobu odpovídající běžné době amortizace takového kapitálového zboží v jedné ze šetřených společností. Takto vypočtená částka tedy připadá na období šetření a byla upravena připočtením úroku za toto období, aby byla zohledněna hodnota výhody v čase, a tím stanovena úplná výhoda tohoto režimu pro příjemce. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba v Indii v průběhu období šetření. V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na odpovídající vývozní obrat uskutečněný v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. Rozpětí subvence získané dotčenou společností bylo 0,05 %.

| (85) | Celkové rozpětí subvence získané v rámci režimu pro subjekty orientované na vývoz pro dotčenou společnost činí 2,73 %. |
| --- | --- |

(85)

Celkové rozpětí subvence získané v rámci režimu pro subjekty orientované na vývoz pro dotčenou společnost činí 2,73 %.

3.6.   Režim „Focus Produkt“ (dále jen „režim FP“)

a)   Právní základ

| (86) | Podrobný popis tohoto režimu je uveden v odstavcích 3.15 až 3.17 dokumentu FT-policy 09-14 a v kapitolách 3.9 až 3.11 příručky HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(86)

Podrobný popis tohoto režimu je uveden v odstavcích 3.15 až 3.17 dokumentu FT-policy 09-14 a v kapitolách 3.9 až 3.11 příručky HOP I 09-14.

b)   Způsobilost

| (87) | Podle odstavce 3.15.2 dokumentu FT-policy 09-14 jsou pro tento režim způsobilí vývozci oznámených výrobků uvedených v dodatku 37D příručky HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(87)

Podle odstavce 3.15.2 dokumentu FT-policy 09-14 jsou pro tento režim způsobilí vývozci oznámených výrobků uvedených v dodatku 37D příručky HOP I 09-14.

c)   Praktické provádění

| (88) | Vývozce výrobků uvedených na seznamu v Dodatku 37D příručky HOP I 09-14 může požádat o potvrzení o úvěru na clo v rámci FP ve výši 2 % až 5 % hodnoty FOB vývozu. Výrobky/odvětví zahrnuté do režimu Special Focus a uvedené v tabulce 2 a tabulce 5 výše uvedeného dodatku 37D mají nicméně nárok na potvrzení o úvěru na clo ve výši 5 % hodnoty FOB vývozu. Dotčený prošetřovaný výrobek mezi tyto výrobky patří. |
| --- | --- |

(88)

Vývozce výrobků uvedených na seznamu v Dodatku 37D příručky HOP I 09-14 může požádat o potvrzení o úvěru na clo v rámci FP ve výši 2 % až 5 % hodnoty FOB vývozu. Výrobky/odvětví zahrnuté do režimu Special Focus a uvedené v tabulce 2 a tabulce 5 výše uvedeného dodatku 37D mají nicméně nárok na potvrzení o úvěru na clo ve výši 5 % hodnoty FOB vývozu. Dotčený prošetřovaný výrobek mezi tyto výrobky patří.

| (89) | Režim FP je povývozním režimem, což znamená, že společnost musí uskutečnit vývoz, aby byla způsobilá pro získání výhod v rámci tohoto režimu. V souvislosti s tím předkládá společnost příslušnému orgánu on-line žádost a kopie příkazu k vývozu a faktury, potvrzení banky prokazující uhrazení poplatků spojených se žádostí, kopii přepravních dokladů a potvrzení banky o realizovaném přijetí platby nebo potvrzení o přijetí cizí měny ze zahraničí v případě přímého jednání o dokumentech. V případech, kdy byly originály přepravních dokladů a/nebo potvrzení banky o uskutečnění platby odeslány za účelem nárokovat výhody v rámci jakéhokoliv jiného režimu, může společnost předložit kopie, které sama ověří a na nichž uvede příslušný orgán, kterému byly originály dokumentů zaslány. On-line žádost o úvěry v rámci režimu FP se mohou vztahovat nejvýše na 50 přepravních dokladů. |
| --- | --- |

(89)

Režim FP je povývozním režimem, což znamená, že společnost musí uskutečnit vývoz, aby byla způsobilá pro získání výhod v rámci tohoto režimu. V souvislosti s tím předkládá společnost příslušnému orgánu on-line žádost a kopie příkazu k vývozu a faktury, potvrzení banky prokazující uhrazení poplatků spojených se žádostí, kopii přepravních dokladů a potvrzení banky o realizovaném přijetí platby nebo potvrzení o přijetí cizí měny ze zahraničí v případě přímého jednání o dokumentech. V případech, kdy byly originály přepravních dokladů a/nebo potvrzení banky o uskutečnění platby odeslány za účelem nárokovat výhody v rámci jakéhokoliv jiného režimu, může společnost předložit kopie, které sama ověří a na nichž uvede příslušný orgán, kterému byly originály dokumentů zaslány. On-line žádost o úvěry v rámci režimu FP se mohou vztahovat nejvýše na 50 přepravních dokladů.

| (90) | Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry v rámci režimu FP při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem. Tyto úvěry mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv zboží s výjimkou kapitálového zboží a zboží, pro nějž existují dovozní omezení. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje), nebo použito jinak. Úvěry FPS jsou volně přenosné a jsou platné po dobu 24 měsíců od data vydání. |
| --- | --- |

(90)

Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry v rámci režimu FP při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem. Tyto úvěry mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv zboží s výjimkou kapitálového zboží a zboží, pro nějž existují dovozní omezení. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje), nebo použito jinak. Úvěry FPS jsou volně přenosné a jsou platné po dobu 24 měsíců od data vydání.

| (91) | Bylo zjištěno, že v období šetření využívaly tento režim dvě ze společností zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(91)

Bylo zjištěno, že v období šetření využívaly tento režim dvě ze společností zařazených do vzorku.

d)   Závěry k režimu FP

| (92) | Režim FP poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěry v rámci režimu FP jsou finančním příspěvkem indické vlády, jelikož nakonec budou použity k vyrovnání dovozních cel, čímž se sníží příjem indické vlády z cel, která by byla jinak splatná. Úvěry v rámci režimu FP navíc příjemci přinášejí prospěch, protože zvyšují jeho likviditu. |
| --- | --- |

(92)

Režim FP poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěry v rámci režimu FP jsou finančním příspěvkem indické vlády, jelikož nakonec budou použity k vyrovnání dovozních cel, čímž se sníží příjem indické vlády z cel, která by byla jinak splatná. Úvěry v rámci režimu FP navíc příjemci přinášejí prospěch, protože zvyšují jeho likviditu.

| (93) | Režim FP je mimoto ze zákona podmíněn vývozními výsledky, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(93)

Režim FP je mimoto ze zákona podmíněn vývozními výsledky, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení.

| (94) | Tento režim nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož nevyhovuje pravidlům uvedeným v příloze I bodě i), příloze II (definice a pravidla navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Zejména jde o to, že vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. A v neposlední řadě je vývozce způsobilý obdržet výhody režimu FP bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály místně a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tudíž nárok na výhodu vyplývající z režimu FP. |
| --- | --- |

(94)

Tento režim nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož nevyhovuje pravidlům uvedeným v příloze I bodě i), příloze II (definice a pravidla navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Zejména jde o to, že vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. A v neposlední řadě je vývozce způsobilý obdržet výhody režimu FP bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály místně a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tudíž nárok na výhodu vyplývající z režimu FP.

e)   Výpočet výše subvence

| (95) | V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V uvedeném okamžiku se musí indická vláda vzdát cla, které představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní orgány vydají vývozní přepravní doklad, kde je uvedena mimo jiné výše úvěru FP, jež má být poskytnuta na tuto vývozní transakci, je indická vláda povinna poskytnout subvenci. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za odpovídající stanovit výši výhody vyplývající z režimu FPS jako součet úvěrů získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu v období šetření. |
| --- | --- |

(95)

V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V uvedeném okamžiku se musí indická vláda vzdát cla, které představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní orgány vydají vývozní přepravní doklad, kde je uvedena mimo jiné výše úvěru FP, jež má být poskytnuta na tuto vývozní transakci, je indická vláda povinna poskytnout subvenci. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za odpovídající stanovit výši výhody vyplývající z režimu FPS jako součet úvěrů získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu v období šetření.

| (96) | V případě, že byly podány oprávněné žádosti, byly v souladu s čl. 7 odst. 1) písm. a) základního nařízení poplatky, které byly nezbytně vynaloženy v zájmu získání subvence, odečteny z takto zjištěných úvěrů, aby byla určena výše subvence (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta na základě množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(96)

V případě, že byly podány oprávněné žádosti, byly v souladu s čl. 7 odst. 1) písm. a) základního nařízení poplatky, které byly nezbytně vynaloženy v zájmu získání subvence, odečteny z takto zjištěných úvěrů, aby byla určena výše subvence (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta na základě množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (97) | Sazba subvence zjištěná pro tento režim činí pro uvedené dvě společnosti během období šetření 4,80 %. |
| --- | --- |

(97)

Sazba subvence zjištěná pro tento režim činí pro uvedené dvě společnosti během období šetření 4,80 %.

3.7.   Režim vývozních úvěrů

a)   Právní základ

| (98) | Podrobnosti o režimu jsou uvedeny v rámcovém oběžníku DBOD č. DIR.(Exp). BC 06/04.02.002/2010-10 (vývozní úvěr v cizí měně a rupiích) Indické centrální banky (ICB), který je určen všem komerčním bankám v Indii. |
| --- | --- |

(98)

Podrobnosti o režimu jsou uvedeny v rámcovém oběžníku DBOD č. DIR.(Exp). BC 06/04.02.002/2010-10 (vývozní úvěr v cizí měně a rupiích) Indické centrální banky (ICB), který je určen všem komerčním bankám v Indii.

b)   Způsobilost

| (99) | Pro tento režim jsou způsobilí vyrábějící vývozci a obchodující vývozci. |
| --- | --- |

(99)

Pro tento režim jsou způsobilí vyrábějící vývozci a obchodující vývozci.

c)   Praktické provádění

| (100) | Režim vývozních úvěrů se skládá ze dvou podrežimů, režimu vývozních úvěrů před odesláním (dále jen „balicí úvěr“), který pokrývá úvěry poskytované vývozci na financování nákupu, zpracování, výroby, balení a/nebo odeslání zboží před vývozem, a režimu vývozních úvěrů po odeslání, který zajišťuje půjčky provozního kapitálu za účelem financování vývozních pohledávek. Od 1. července 2010 uplatňují komerční banky nový systém základní sazby vztahující se na všechny zálohy na vývozní úvěry v rupiích. Pokud jde o režim vývozních úvěrů v cizí měně, ICB stanoví maximální stropy úrokových sazeb vztahujících se na vývozní úvěry, které mohou komerční banky vývozci účtovat. ICB také vydává bankám pokyny, aby poskytly určitou částku svého čistého bankovního úvěru ve prospěch financování vývozu. |
| --- | --- |

(100)

Režim vývozních úvěrů se skládá ze dvou podrežimů, režimu vývozních úvěrů před odesláním (dále jen „balicí úvěr“), který pokrývá úvěry poskytované vývozci na financování nákupu, zpracování, výroby, balení a/nebo odeslání zboží před vývozem, a režimu vývozních úvěrů po odeslání, který zajišťuje půjčky provozního kapitálu za účelem financování vývozních pohledávek. Od 1. července 2010 uplatňují komerční banky nový systém základní sazby vztahující se na všechny zálohy na vývozní úvěry v rupiích. Pokud jde o režim vývozních úvěrů v cizí měně, ICB stanoví maximální stropy úrokových sazeb vztahujících se na vývozní úvěry, které mohou komerční banky vývozci účtovat. ICB také vydává bankám pokyny, aby poskytly určitou částku svého čistého bankovního úvěru ve prospěch financování vývozu.

| (101) | Na základě rámcového oběžníku Indické centrální banky mohou vývozci obdržet vývozní úvěry za preferenční úrokové sazby ve srovnání s úrokovými sazbami běžných komerčních úvěrů (dále jen „hotovostní úvěry“), které jsou stanoveny čistě za tržních podmínek. Rozdíl v sazbách se může pro společnosti s dobrým úvěrovým hodnocením snížit. Společnosti s vysokým hodnocením mohou ve skutečnosti získat vývozní úvěry a hotovostní úvěry za stejných podmínek. |
| --- | --- |

(101)

Na základě rámcového oběžníku Indické centrální banky mohou vývozci obdržet vývozní úvěry za preferenční úrokové sazby ve srovnání s úrokovými sazbami běžných komerčních úvěrů (dále jen „hotovostní úvěry“), které jsou stanoveny čistě za tržních podmínek. Rozdíl v sazbách se může pro společnosti s dobrým úvěrovým hodnocením snížit. Společnosti s vysokým hodnocením mohou ve skutečnosti získat vývozní úvěry a hotovostní úvěry za stejných podmínek.

| (102) | Bylo zjištěno, že všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku tento režim během období šetření využívali. |
| --- | --- |

(102)

Bylo zjištěno, že všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku tento režim během období šetření využívali.

d)   Závěr k režimu vývozních úvěrů

| (103) | Preferenční úrokové sazby úvěru v rámci režimu vývozních úvěrů stanovené rámcovým oběžníkem ICB uvedeném v 98. bodě odůvodnění mohou snížit úrokové náklady vývozce ve srovnání s úrokovými náklady stanovenými čistě tržními podmínkami a poskytují v tomto případě takovému vývozci výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(103)

Preferenční úrokové sazby úvěru v rámci režimu vývozních úvěrů stanovené rámcovým oběžníkem ICB uvedeném v 98. bodě odůvodnění mohou snížit úrokové náklady vývozce ve srovnání s úrokovými náklady stanovenými čistě tržními podmínkami a poskytují v tomto případě takovému vývozci výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení.

| (104) | Bez ohledu na skutečnost, že jsou preferenční úvěry v rámci režimu vývozních úvěrů poskytovány komerčními bankami, je tato výhoda finančním příspěvkem vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení. V tomto kontextu by mělo být poznamenáno, že ani čl. 3 odst. 1 písm. a) bod iv) základního nařízení ani čl. 1 odst. 1.1 písm. a) bod iv) Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních nevyžadují pro zjištění subvence výdej veřejných finančních prostředků, např. odškodnění komerčních bank ze strany indické vlády, ale pouze pokyn vlády vykonávat funkce uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodech i), ii) nebo iii) základního nařízení. ICB je veřejnoprávním subjektem a spadá tedy pod definici „vláda“, jak je uvedeno v čl. 2 písm. b) základního nařízení. Je to subjekt ve 100 % vlastnictví státu, realizuje cíle veřejné politiky, např. měnovou politiku, a její vedení je jmenováno indickou vládou. ICB dává pokyny soukromým subjektům ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) druhé odrážky základního nařízení, protože komerční banky jsou vázány uvedenými podmínkami, mimo jiné s ohledem na určování úrokových sazeb pro úroky z vývozních úvěrů stanovených v rámcovém oběžníku ICB a ustanoveními ICB, podle kterých musí komerční banky poskytnout určitou částku svých čistých bankovních úvěrů ve prospěch vývozního financování. Tato povinnost zavazuje komerční banky k tomu, aby vykonávaly funkce zmíněné v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodě i) základního nařízení, v tomto případě poskytovaly půjčky ve formě preferenčního financování vývozu. Takový přímý převod peněžních prostředků ve formě půjček za určitých podmínek by jinak byl svěřen vládě a výkon této funkce se v žádném smyslu neliší od jednání obvykle prováděného vládou v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodem iv) základního nařízení. Tato subvence je považována za specifickou a napadnutelnou, protože preferenční úrokové sazby jsou k dispozici pouze ve vztahu k financování vývozních transakcí, a proto jsou závislé na vývozní výkonnosti podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(104)

Bez ohledu na skutečnost, že jsou preferenční úvěry v rámci režimu vývozních úvěrů poskytovány komerčními bankami, je tato výhoda finančním příspěvkem vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení. V tomto kontextu by mělo být poznamenáno, že ani čl. 3 odst. 1 písm. a) bod iv) základního nařízení ani čl. 1 odst. 1.1 písm. a) bod iv) Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních nevyžadují pro zjištění subvence výdej veřejných finančních prostředků, např. odškodnění komerčních bank ze strany indické vlády, ale pouze pokyn vlády vykonávat funkce uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodech i), ii) nebo iii) základního nařízení. ICB je veřejnoprávním subjektem a spadá tedy pod definici „vláda“, jak je uvedeno v čl. 2 písm. b) základního nařízení. Je to subjekt ve 100 % vlastnictví státu, realizuje cíle veřejné politiky, např. měnovou politiku, a její vedení je jmenováno indickou vládou. ICB dává pokyny soukromým subjektům ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) druhé odrážky základního nařízení, protože komerční banky jsou vázány uvedenými podmínkami, mimo jiné s ohledem na určování úrokových sazeb pro úroky z vývozních úvěrů stanovených v rámcovém oběžníku ICB a ustanoveními ICB, podle kterých musí komerční banky poskytnout určitou částku svých čistých bankovních úvěrů ve prospěch vývozního financování. Tato povinnost zavazuje komerční banky k tomu, aby vykonávaly funkce zmíněné v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodě i) základního nařízení, v tomto případě poskytovaly půjčky ve formě preferenčního financování vývozu. Takový přímý převod peněžních prostředků ve formě půjček za určitých podmínek by jinak byl svěřen vládě a výkon této funkce se v žádném smyslu neliší od jednání obvykle prováděného vládou v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodem iv) základního nařízení. Tato subvence je považována za specifickou a napadnutelnou, protože preferenční úrokové sazby jsou k dispozici pouze ve vztahu k financování vývozních transakcí, a proto jsou závislé na vývozní výkonnosti podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.

e)   Výpočet výše subvence

| (105) | Výše subvence byla vypočtena na základě rozdílu mezi úrokem placeným za vývozní úvěry využité během období šetření a částkou, která by byla splatná za běžné komerční úvěry využité dotčenou společností. Tato výše subvence (čitatel) byla přepočtena na celkový vývozní obrat v období šetření (jmenovatel) v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení, neboť subvence je závislá na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(105)

Výše subvence byla vypočtena na základě rozdílu mezi úrokem placeným za vývozní úvěry využité během období šetření a částkou, která by byla splatná za běžné komerční úvěry využité dotčenou společností. Tato výše subvence (čitatel) byla přepočtena na celkový vývozní obrat v období šetření (jmenovatel) v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení, neboť subvence je závislá na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (106) | Subvenční sazby zjištěné pro tento režim u dotčených společnosti během období šetření činily 0,25 %, 0,31 % a 0,44 %. |
| --- | --- |

(106)

Subvenční sazby zjištěné pro tento režim u dotčených společnosti během období šetření činily 0,25 %, 0,31 % a 0,44 %.

3.8.   Režim osvobození od daně z elektřiny

a)   Právní základ

| (107) | Tento režim je obsažen v balíčku pobídkových režimů vlády státu Maháráštra z roku 2007, nařízení č. PSI-1707/(CR-50)/IND-8 ze dne 30. března 2007. V návaznosti na pozměňovací návrhy k balíčku pobídkových režimů z roku 2007 vydané vládou státu Maháráštra dne 30. června 2011 bylo období platnosti prodlouženo do 31. srpna 2011. |
| --- | --- |

(107)

Tento režim je obsažen v balíčku pobídkových režimů vlády státu Maháráštra z roku 2007, nařízení č. PSI-1707/(CR-50)/IND-8 ze dne 30. března 2007. V návaznosti na pozměňovací návrhy k balíčku pobídkových režimů z roku 2007 vydané vládou státu Maháráštra dne 30. června 2011 bylo období platnosti prodlouženo do 31. srpna 2011.

b)   Způsobilost

| (108) | Výše uvedené nařízení obsahuje seznam kategorií odvětví a podniků, které mohou být považovány za způsobilé pro pobídky v rámci režimu 2007. |
| --- | --- |

(108)

Výše uvedené nařízení obsahuje seznam kategorií odvětví a podniků, které mohou být považovány za způsobilé pro pobídky v rámci režimu 2007.

c)   Praktické provádění

| (109) | S cílem podpořit rozšíření odvětví do méně rozvinutých oblastí poskytla vláda státu Maháráštra balíček pobídek pro nové/rozvíjející se průmyslové subjekty usazené v rozvojovém regionu státu Maháráštra. Pro účely tohoto režimu je v příloze I uvedeného nařízení vymezena oblast státu způsobilá pro pobídky. Pobídky v rámci režimu 2007 však nelze nárokovat, pokud nebyl prováděcí agenturou v rámci režimu 2007 vydán certifikát způsobilosti a pokud způsobilý subjekt nesplnil požadavky/podmínky certifikátu způsobilosti. Certifikát způsobilosti je vydán prováděcí agenturou s účinností od data, kdy způsobilý subjekt zahájí komerční výrobu. |
| --- | --- |

(109)

S cílem podpořit rozšíření odvětví do méně rozvinutých oblastí poskytla vláda státu Maháráštra balíček pobídek pro nové/rozvíjející se průmyslové subjekty usazené v rozvojovém regionu státu Maháráštra. Pro účely tohoto režimu je v příloze I uvedeného nařízení vymezena oblast státu způsobilá pro pobídky. Pobídky v rámci režimu 2007 však nelze nárokovat, pokud nebyl prováděcí agenturou v rámci režimu 2007 vydán certifikát způsobilosti a pokud způsobilý subjekt nesplnil požadavky/podmínky certifikátu způsobilosti. Certifikát způsobilosti je vydán prováděcí agenturou s účinností od data, kdy způsobilý subjekt zahájí komerční výrobu.

| (110) | Osvobození od daně z elektřiny je poskytováno novým způsobilým subjektům usazeným ve vymezených oblastech na dobu 15 let. V jiných částech státu bude od plateb daně z elektřiny na dobu 10 let osvobozeno rovněž 100 % subjektů orientovaných na vývoz a subjektů v oblasti IT a biotechnologií. |
| --- | --- |

(110)

Osvobození od daně z elektřiny je poskytováno novým způsobilým subjektům usazeným ve vymezených oblastech na dobu 15 let. V jiných částech státu bude od plateb daně z elektřiny na dobu 10 let osvobozeno rovněž 100 % subjektů orientovaných na vývoz a subjektů v oblasti IT a biotechnologií.

| (111) | Během šetření bylo zjištěno, že jedna společnost zařazená do vzorku, která je subjektem orientovaným na vývoz ve státě Maháráštra, čerpala z tohoto režimu výhody během období šetření. |
| --- | --- |

(111)

Během šetření bylo zjištěno, že jedna společnost zařazená do vzorku, která je subjektem orientovaným na vývoz ve státě Maháráštra, čerpala z tohoto režimu výhody během období šetření.

d)   Závěr k osvobození od daně z elektřiny

| (112) | Osvobození od daně z elektřiny je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, konkrétně představuje finanční příspěvek indické vlády, kterým byla šetřeným vývozcům poskytnuta výhoda. |
| --- | --- |

(112)

Osvobození od daně z elektřiny je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, konkrétně představuje finanční příspěvek indické vlády, kterým byla šetřeným vývozcům poskytnuta výhoda.

| (113) | Tento subvenční režim je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, omezen na některé podniky ve vymezené územní oblasti. |
| --- | --- |

(113)

Tento subvenční režim je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, omezen na některé podniky ve vymezené územní oblasti.

| (114) | Tato subvence by proto měla být pokládána za napadnutelnou. |
| --- | --- |

(114)

Tato subvence by proto měla být pokládána za napadnutelnou.

e)   Výpočet výše subvence

| (115) | V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení je výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce ve vztahu k dotčenému výrobku, která byla zjištěna za období šetření. Tato částka (čitatel) byla v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení přepočtena na celkový obrat z prodeje dotčeného výrobku dosažený vyvážejícím výrobcem během období šetření, protože tato subvence nezávisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta na základě množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(115)

V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení je výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce ve vztahu k dotčenému výrobku, která byla zjištěna za období šetření. Tato částka (čitatel) byla v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení přepočtena na celkový obrat z prodeje dotčeného výrobku dosažený vyvážejícím výrobcem během období šetření, protože tato subvence nezávisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta na základě množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (116) | Míra subvence zjištěná s ohledem na tento režim během období šetření u dotčené společnosti činí 0,09 %. |
| --- | --- |

(116)

Míra subvence zjištěná s ohledem na tento režim během období šetření u dotčené společnosti činí 0,09 %.

3.9.   Výše napadnutelných subvencí

| (117) | Na základě zjištění, jejichž souhrn je uveden v tabulce níže, bylo zjištěno, že celková výše napadnutelných subvencí vyjádřená ad valorem, dosahuje rozmezí 3,2 % až 16,5 %:

  Tabulka 1














  Režim | EPCG | DEPB | PP | SOV | VÚ | FP | Osvobození od daně z elektřiny | Celkem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Společnost | |
| Viraj Profiles Ltd. | 0,16 % | | | 2,73 % | 0,25 % | | 0,09 % | 3,2 % |
| Raajratna Ventures Ltd. | 0,19 % | 4,70 % | 2,94 % | | 0,44 % | 4,80 % | | 13,0 % |
| Agarwal Fasteners Pvt. Ltd. | 0,11 % | 6,53 % | | | 0,31 % | 4,80 % | | 11,7 % |
| Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku | 0,16 % | 5,53 % | 2,94 % | | 0,25 % | 4,80 % | | 13,6 % |
| Ostatní společnosti | 0,16 % | 5,53 % | 2,94 % | 2,73 % | 0,25 % | 4,80 % | 0,09 % | 16,5 % |

(117)

Na základě zjištění, jejichž souhrn je uveden v tabulce níže, bylo zjištěno, že celková výše napadnutelných subvencí vyjádřená ad valorem, dosahuje rozmezí 3,2 % až 16,5 %:

Tabulka 1

Režim

EPCG

DEPB

PP

SOV

VÚ

FP

Osvobození od daně z elektřiny

Celkem

Společnost

Viraj Profiles Ltd.

0,16 %

2,73 %

0,25 %

0,09 %

3,2 %

Raajratna Ventures Ltd.

0,19 %

4,70 %

2,94 %

0,44 %

4,80 %

13,0 %

Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.

0,11 %

6,53 %

0,31 %

4,80 %

11,7 %

Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku

0,16 %

5,53 %

2,94 %

0,25 %

4,80 %

13,6 %

Ostatní společnosti

0,16 %

5,53 %

2,94 %

2,73 %

0,25 %

4,80 %

0,09 %

16,5 %

| (118) | V souladu s čl. 15 odst. 3 základního nařízení činí rozpětí subvencí pro společnosti nezařazené do vzorku 13,6 %, přičemž bylo vypočteno na základě váženého průměru rozpětí subvencí stanovených pro každý z režimů, z nichž čerpají výhodu spolupracující společnosti zařazené do vzorku. Pro účely výpočtu váženého průměrného rozpětí subvence pro vzorek byly z výpočtu vyloučeny částky subvence zjištěné v případě subjektů zaměřených na vývoz a osvobození od daně z elektřiny v rámci balíčku pobídkových režimů vlády státu Maháráštra (tj. subvence vztahující se pouze na subjekty zaměřené na vývoz), neboť bylo zjištěno, že oblast působnosti těchto subvenčních režimů by se nevztahovala na dvě spolupracující společnosti, které nebyly zařazeny do vzorku. Zejména ve vztahu k subjektům zaměřeným na vývoz není možné kumulovat výhody vztahující se na subjekty zaměřené na vývoz s výhodami v rámci jiných režimů. Pokud jde o osvobození od daně z elektřiny, je dostupné pouze pro subjekty orientované na vývoz nebo pro společnosti usazené v některých regionech státu Maháráštra. Proto je soubor příjemců v rámci tohoto režimu příliš omezený na to, aby mohl být považován za uplatnitelný na společnosti, které nebyly zařazeny do vzorku. |
| --- | --- |

(118)

V souladu s čl. 15 odst. 3 základního nařízení činí rozpětí subvencí pro společnosti nezařazené do vzorku 13,6 %, přičemž bylo vypočteno na základě váženého průměru rozpětí subvencí stanovených pro každý z režimů, z nichž čerpají výhodu spolupracující společnosti zařazené do vzorku. Pro účely výpočtu váženého průměrného rozpětí subvence pro vzorek byly z výpočtu vyloučeny částky subvence zjištěné v případě subjektů zaměřených na vývoz a osvobození od daně z elektřiny v rámci balíčku pobídkových režimů vlády státu Maháráštra (tj. subvence vztahující se pouze na subjekty zaměřené na vývoz), neboť bylo zjištěno, že oblast působnosti těchto subvenčních režimů by se nevztahovala na dvě spolupracující společnosti, které nebyly zařazeny do vzorku. Zejména ve vztahu k subjektům zaměřeným na vývoz není možné kumulovat výhody vztahující se na subjekty zaměřené na vývoz s výhodami v rámci jiných režimů. Pokud jde o osvobození od daně z elektřiny, je dostupné pouze pro subjekty orientované na vývoz nebo pro společnosti usazené v některých regionech státu Maháráštra. Proto je soubor příjemců v rámci tohoto režimu příliš omezený na to, aby mohl být považován za uplatnitelný na společnosti, které nebyly zařazeny do vzorku.

| (119) | Pokud jde o všechny ostatní vývozce v Indii, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Jak je zmíněno v 10. bodě odůvodnění, srovnání údajů Eurostatu o dovozu a údajů o objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, které uvedlo zmíněných dvacet spolupracujících společností nebo skupin, jež v období šetření vyvážely dotčený výrobek do Unie, naznačuje, že úroveň spolupráce ze strany indických vyvážejících výrobců byla velmi vysoká, a to takřka 100 %. S ohledem na tuto vysokou míru spolupráce je sazba subvence pro všechny nespolupracující společnosti stanovena na úrovni váženého průměrného rozpětí subvencí určeného pro každý z režimů, ze kterých čerpají výhody spolupracující společnosti obsažené ve vzorku, tj. 16,5 %. |
| --- | --- |

(119)

Pokud jde o všechny ostatní vývozce v Indii, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Jak je zmíněno v 10. bodě odůvodnění, srovnání údajů Eurostatu o dovozu a údajů o objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, které uvedlo zmíněných dvacet spolupracujících společností nebo skupin, jež v období šetření vyvážely dotčený výrobek do Unie, naznačuje, že úroveň spolupráce ze strany indických vyvážejících výrobců byla velmi vysoká, a to takřka 100 %. S ohledem na tuto vysokou míru spolupráce je sazba subvence pro všechny nespolupracující společnosti stanovena na úrovni váženého průměrného rozpětí subvencí určeného pro každý z režimů, ze kterých čerpají výhody spolupracující společnosti obsažené ve vzorku, tj. 16,5 %.

4.   VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE

4.1.   Výroba v Unii

| (120) | K zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii obsaženými ve vzorku. |
| --- | --- |

(120)

K zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii obsaženými ve vzorku.

| (121) | Na tomto základě byla celková výroba Unie v období šetření odhadnuta na přibližně 52 000 tun. Tento údaj zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovaný objem výroby výrobců, kteří se v rámci tohoto řízení nepřihlásili. |
| --- | --- |

(121)

Na tomto základě byla celková výroba Unie v období šetření odhadnuta na přibližně 52 000 tun. Tento údaj zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovaný objem výroby výrobců, kteří se v rámci tohoto řízení nepřihlásili.

| (122) | Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, u výrobců v Unii, kteří se účastnili šetření, byl použit výběr vzorku. Z 15 výrobců Unie, kteří poskytli data před zahájením řízení, byl vybrán vzorek pěti společností. Následně, jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění, se jedna společnost rozhodla, že nebude v rámci šetření spolupracovat. Zbývající spolupracující společnosti zařazené do vzorku představovaly přibližně 32 % celkové odhadované výroby Unie v období šetření a byly uznány za reprezentativní pro příslušné odvětví Unie. Společnosti zařazené do vzorku jsou hlavními výrobci a sídlí ve Francii a Itálii, kde se vyrábí největší objemy dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(122)

Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, u výrobců v Unii, kteří se účastnili šetření, byl použit výběr vzorku. Z 15 výrobců Unie, kteří poskytli data před zahájením řízení, byl vybrán vzorek pěti společností. Následně, jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění, se jedna společnost rozhodla, že nebude v rámci šetření spolupracovat. Zbývající spolupracující společnosti zařazené do vzorku představovaly přibližně 32 % celkové odhadované výroby Unie v období šetření a byly uznány za reprezentativní pro příslušné odvětví Unie. Společnosti zařazené do vzorku jsou hlavními výrobci a sídlí ve Francii a Itálii, kde se vyrábí největší objemy dotčeného výrobku.

4.2.   Výrobní odvětví Unie

| (123) | Má se za to, že všichni známí výrobci v Unii uvedení ve 120. bodě odůvodnění tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 8 základního nařízení, a bude se na ně dále odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“. |
| --- | --- |

(123)

Má se za to, že všichni známí výrobci v Unii uvedení ve 120. bodě odůvodnění tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 8 základního nařízení, a bude se na ně dále odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“.

5.   ÚJMA

5.1.   Předběžné poznámky

| (124) | Při vyhodnocování podstatných faktorů újmy byly použity také příslušné dovozní statistiky Eurostatu, údaje poskytnuté v podnětu a údaje shromážděné od výrobců v Unii před a po zahájení šetření, a to včetně ověřených odpovědí výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník. |
| --- | --- |

(124)

Při vyhodnocování podstatných faktorů újmy byly použity také příslušné dovozní statistiky Eurostatu, údaje poskytnuté v podnětu a údaje shromážděné od výrobců v Unii před a po zahájení šetření, a to včetně ověřených odpovědí výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.

| (125) | Analýza újmy s ohledem na makroekonomické údaje, jako je kapacita výroby, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a produktivita, je založena na údajích celého výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(125)

Analýza újmy s ohledem na makroekonomické údaje, jako je kapacita výroby, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a produktivita, je založena na údajích celého výrobního odvětví Unie.

| (126) | Analýza újmy s ohledem na mikroekonomické údaje, jako jsou ceny transakcí, ziskovost, peněžní toky, investice a návratnost investic, schopnost získávat kapitál, zásoby a mzdy, je založena na údajích celého výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(126)

Analýza újmy s ohledem na mikroekonomické údaje, jako jsou ceny transakcí, ziskovost, peněžní toky, investice a návratnost investic, schopnost získávat kapitál, zásoby a mzdy, je založena na údajích celého výrobního odvětví Unie.

| (127) | Čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku byli zařazeni do vzorku rovněž v případě přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření týkajících se dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z Číny a Tchaj-wanu, jenž byl ukončen dne 7. ledna 2012 (4). V rámci tohoto přezkumu byla do vzorku zařazena jedna společnost, která v rámci současného šetření do vzorku zařazena nebyla. Vzhledem k tomu, že doba vyhrazená na analýzu újmy se překrývá s obdobím přezkumu před pozbytím platnosti, jsou údaje za roky 2008 a 2009 s výjimkou údajů jedné společnosti identické. Zveřejnění údajů za roky 2008 a 2009 by umožnilo dospět k údajům společnosti, která nebyla v aktuálním případě do vzorku zařazena. Proto byly indexovány mikroukazatele, jako jsou zásoby, mzdy, investice, peněžní toky, návratnost investic a ziskovost. |
| --- | --- |

(127)

Čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku byli zařazeni do vzorku rovněž v případě přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření týkajících se dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z Číny a Tchaj-wanu, jenž byl ukončen dne 7. ledna 2012 (4). V rámci tohoto přezkumu byla do vzorku zařazena jedna společnost, která v rámci současného šetření do vzorku zařazena nebyla. Vzhledem k tomu, že doba vyhrazená na analýzu újmy se překrývá s obdobím přezkumu před pozbytím platnosti, jsou údaje za roky 2008 a 2009 s výjimkou údajů jedné společnosti identické. Zveřejnění údajů za roky 2008 a 2009 by umožnilo dospět k údajům společnosti, která nebyla v aktuálním případě do vzorku zařazena. Proto byly indexovány mikroukazatele, jako jsou zásoby, mzdy, investice, peněžní toky, návratnost investic a ziskovost.

5.2.   Spotřeba v Unii

| (128) | Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemů prodeje uskutečněného subjekty výrobního odvětví Unie v Unii uvedených v podnětu a prověřených odpověďmi na výběrové dotazníky a ověřenými údaji získanými od výrobců zařazených do vzorku. Navíc byl zohledněn také objem dovozu založený na údajích Eurostatu za posuzované období. |
| --- | --- |

(128)

Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemů prodeje uskutečněného subjekty výrobního odvětví Unie v Unii uvedených v podnětu a prověřených odpověďmi na výběrové dotazníky a ověřenými údaji získanými od výrobců zařazených do vzorku. Navíc byl zohledněn také objem dovozu založený na údajích Eurostatu za posuzované období.

| (129) | Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:

  Tabulka 2 | 2008 | 2009 | 2010 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spotřeba Unie (v tunách) | 120 598 | 101 143 | 122 345 | 131 457 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 84 | 101 | 109 |
| Zdroj: | Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník |

(129)

Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:

Tabulka 2

2008

2009

2010

Období šetření

Spotřeba Unie (v tunách)

120 598

101 143

122 345

131 457

Index (2008 = 100)

100

84

101

109

Zdroj:

Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník

| (130) | Během posuzovaného období vzrostla celková spotřeba na trhu EU o 9 %. V letech 2008 a 2009 došlo k dramatickému poklesu o 16 %, údajně v důsledku celosvětového negativního dopadu hospodářské krize na trh, načež se spotřeba v letech 2009 a 2010 opět zvýšila o 21 % a o dalších 7 % mezi rokem 2010 a obdobím šetření. |
| --- | --- |

(130)

Během posuzovaného období vzrostla celková spotřeba na trhu EU o 9 %. V letech 2008 a 2009 došlo k dramatickému poklesu o 16 %, údajně v důsledku celosvětového negativního dopadu hospodářské krize na trh, načež se spotřeba v letech 2009 a 2010 opět zvýšila o 21 % a o dalších 7 % mezi rokem 2010 a obdobím šetření.

5.3.   Dovoz z dotčené země

| (131) | Během posuzovaného období se dovoz z Indie do Unie vyvíjel takto:

  Tabulka 3 | 2008 | 2009 | 2010 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z Indie (v tunách) | 14 546 | 18 883 | 21 914 | 24 072 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 130 | 151 | 165 |
| Podíl na trhu | 12,1 % | 18,7 % | 17,9 % | 18,3 % |
| Index (2008 = 100) | 100 | 155 | 149 | 152 |
| Zdroj: | Eurostat a odpovědi vyvážejících výrobců na dotazník |

(131)

Během posuzovaného období se dovoz z Indie do Unie vyvíjel takto:

Tabulka 3

2008

2009

2010

Období šetření

Objem dovozu z Indie (v tunách)

14 546

18 883

21 914

24 072

Index (2008 = 100)

100

130

151

165

Podíl na trhu

12,1 %

18,7 %

17,9 %

18,3 %

Index (2008 = 100)

100

155

149

152

Zdroj:

Eurostat a odpovědi vyvážejících výrobců na dotazník

| (132) | Během posuzovaného období vzrostl dovoz z Indie o celých 65 %. Tento nárůst byl nejvýraznější v letech 2008–2009, kdy dovoz skokově narostl o 30 % a spotřeba poklesla o 16 %. Meziročně se dovoz z Indie i nadále zvyšoval, a to o 16 % v roce 2010 a o 10 % v období šetření. |
| --- | --- |

(132)

Během posuzovaného období vzrostl dovoz z Indie o celých 65 %. Tento nárůst byl nejvýraznější v letech 2008–2009, kdy dovoz skokově narostl o 30 % a spotřeba poklesla o 16 %. Meziročně se dovoz z Indie i nadále zvyšoval, a to o 16 % v roce 2010 a o 10 % v období šetření.

5.3.1.   Ceny dovozu a cenové podbízení

Tabulka 4

| Dovoz z Indie | 2008 | 2009 | 2010 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná cena (EUR/t) | 3 531 | 2 774 | 2 994 | 3 216 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 79 | 85 | 91 |
| Zdroj: | Eurostat a odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník |

Dovoz z Indie

2008

2009

2010

Období šetření

Průměrná cena (EUR/t)

3 531

2 774

2 994

3 216

Index (2008 = 100)

100

79

85

91

Zdroj:

Eurostat a odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník

| (133) | Průměrné ceny dovozu z Indie se během posuzovaného období snížily celkově o 9 %. To vysvětluje nárůst podílu Indie na trhu z 12,1 % na 18,3 % za stejné období. K největšímu nárůstu došlo v letech 2008 a 2009, kdy indičtí vývozci získali více než šest procentních bodů podílu na trhu. |
| --- | --- |

(133)

Průměrné ceny dovozu z Indie se během posuzovaného období snížily celkově o 9 %. To vysvětluje nárůst podílu Indie na trhu z 12,1 % na 18,3 % za stejné období. K největšímu nárůstu došlo v letech 2008 a 2009, kdy indičtí vývozci získali více než šest procentních bodů podílu na trhu.

| (134) | S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z Indie prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu. |
| --- | --- |

(134)

S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z Indie prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.

| (135) | Toto cenové srovnání bylo provedeno u jednotlivých typů obchodů na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření ukázal na cenové podbízení v rozmezí od 3 % do 13 %. |
| --- | --- |

(135)

Toto cenové srovnání bylo provedeno u jednotlivých typů obchodů na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření ukázal na cenové podbízení v rozmezí od 3 % do 13 %.

5.4.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

| (136) | V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení zahrnovalo posouzení vlivu subvencovaného dovozu z Indie na výrobní odvětví Unie zhodnocení všech ekonomických ukazatelů stanovených pro výrobní odvětví Unie pro posuzované období. |
| --- | --- |

(136)

V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení zahrnovalo posouzení vlivu subvencovaného dovozu z Indie na výrobní odvětví Unie zhodnocení všech ekonomických ukazatelů stanovených pro výrobní odvětví Unie pro posuzované období.

5.4.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Tabulka 5

| | 2008 | 2009 | 2010 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby (v tunách) | 69 514 | 56 396 | 62 213 | 51 800 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 81 | 89 | 75 |
| Výrobní kapacita (v tunách) | 140 743 | 127 200 | 128 796 | 111 455 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 90 | 92 | 79 |
| Index využití kapacity | 49 % | 44 % | 48 % | 46 % |
| Index (2008 = 100) | 100 | 90 | 98 | 94 |
| Zdroj: | výrobní odvětví Unie celkem |

2008

2009

2010

Období šetření

Objem výroby (v tunách)

69 514

56 396

62 213

51 800

Index (2008 = 100)

100

81

89

75

Výrobní kapacita (v tunách)

140 743

127 200

128 796

111 455

Index (2008 = 100)

100

90

92

79

Index využití kapacity

49 %

44 %

48 %

46 %

Index (2008 = 100)

100

90

98

94

Zdroj:

výrobní odvětví Unie celkem

| (137) | Z výše uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba značně klesla, a to o 25 %. Zároveň se snížením poptávky poklesla výroba v roce 2009 prudce o 19 %, načež v roce 2010 vzrostla o přibližně 10 %. Během období šetření se výroba v Unii v porovnání s předchozím rokem opětovně snížila o přibližně 17 %, a to přesto, že se spotřeba v Unii zvýšila o 7 %. |
| --- | --- |

(137)

Z výše uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba značně klesla, a to o 25 %. Zároveň se snížením poptávky poklesla výroba v roce 2009 prudce o 19 %, načež v roce 2010 vzrostla o přibližně 10 %. Během období šetření se výroba v Unii v porovnání s předchozím rokem opětovně snížila o přibližně 17 %, a to přesto, že se spotřeba v Unii zvýšila o 7 %.

| (138) | Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila přibližně o 21 %. Využití kapacity v posuzovaném období rovněž značně pokleslo a trvale zůstávalo pod hranicí 50 %. |
| --- | --- |

(138)

Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila přibližně o 21 %. Využití kapacity v posuzovaném období rovněž značně pokleslo a trvale zůstávalo pod hranicí 50 %.

5.4.2.   Objem prodeje a podíl na trhu

Tabulka 6

| | 2008 | 2009 | 2010 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje (tuny) | 56 042 | 44 627 | 45 976 | 48 129 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 80 | 82 | 86 |
| Podíl na trhu | 46,5 % | 44,1 % | 37,6 % | 36,6 % |
| Index (2008 = 100) | 100 | 95 | 81 | 79 |
| Zdroj: | výrobní odvětví Unie celkem |

2008

2009

2010

Období šetření

Objem prodeje (tuny)

56 042

44 627

45 976

48 129

Index (2008 = 100)

100

80

82

86

Podíl na trhu

46,5 %

44,1 %

37,6 %

36,6 %

Index (2008 = 100)

100

95

81

79

Zdroj:

výrobní odvětví Unie celkem

| (139) | V kontextu zvyšující se spotřeby (+ 9 %) se objem prodeje podobných výrobků prodávaných prvnímu nezávislému odběrateli v Unii snížil v posuzovaném období o 14 %. V důsledku toho se podíl na trhu propadl ze 46,5 % v roce 2008 na 36,6 % v období šetření. Po prudkém propadu objemu prodeje v roce 2009 (– 20 %) se podíl v roce 2010 a v období šetření mírně zvýšil. |
| --- | --- |

(139)

V kontextu zvyšující se spotřeby (+ 9 %) se objem prodeje podobných výrobků prodávaných prvnímu nezávislému odběrateli v Unii snížil v posuzovaném období o 14 %. V důsledku toho se podíl na trhu propadl ze 46,5 % v roce 2008 na 36,6 % v období šetření. Po prudkém propadu objemu prodeje v roce 2009 (– 20 %) se podíl v roce 2010 a v období šetření mírně zvýšil.

5.4.3.   Růst

| (140) | Spotřeba v Unii vzrostla v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření o 9 %. Objem prodeje se však za stejnou dobu snížil o 14 % a podíl na trhu výrobního odvětví Unie o 21 %. Ve stejném období se dovoz z Indie značně zvýšil, a to o 65 %. |
| --- | --- |

(140)

Spotřeba v Unii vzrostla v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření o 9 %. Objem prodeje se však za stejnou dobu snížil o 14 % a podíl na trhu výrobního odvětví Unie o 21 %. Ve stejném období se dovoz z Indie značně zvýšil, a to o 65 %.

5.4.4.   Zaměstnanost

Tabulka 7

| | 2008 | 2009 | 2010 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců | 1 007 | 863 | 821 | 761 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 86 | 82 | 76 |
| Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)

  Index (2008 = 100) | 100 | 95 | 110 | 99 |
| Zdroj: | výrobní odvětví Unie celkem |

2008

2009

2010

Období šetření

Počet zaměstnanců

1 007

863

821

761

Index (2008 = 100)

100

86

82

76

Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)

Index (2008 = 100)

100

95

110

99

Zdroj:

výrobní odvětví Unie celkem

| (141) | Kvůli zmenšující se činnosti výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období odpovídajícím způsobem snížil i počet zaměstnanců o 24 %. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření se náklady na pracovní sílu zvýšily o 6 % na zaměstnance. |
| --- | --- |

(141)

Kvůli zmenšující se činnosti výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období odpovídajícím způsobem snížil i počet zaměstnanců o 24 %. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření se náklady na pracovní sílu zvýšily o 6 % na zaměstnance.

| (142) | Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výkon na osobu a na rok, klesla v posuzovaném období mírně o 2 %. Své nejnižší hodnoty dosáhla v roce 2009, načež se až do období šetření zvyšovala. |
| --- | --- |

(142)

Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výkon na osobu a na rok, klesla v posuzovaném období mírně o 2 %. Své nejnižší hodnoty dosáhla v roce 2009, načež se až do období šetření zvyšovala.

5.4.5.   Průměrné ceny jednotky v Unii

Tabulka 8

| | 2008 | 2009 | 2010 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Cena jednotky v EU pro nezávislé odběratele

  (EUR za tunu) | 4 336 | 2 792 | 3 914 | 4 244 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 64 | 90 | 98 |
| Zdroj: | odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník |

2008

2009

2010

Období šetření

Cena jednotky v EU pro nezávislé odběratele

(EUR za tunu)

4 336

2 792

3 914

4 244

Index (2008 = 100)

100

64

90

98

Zdroj:

odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník

| (143) | Průměrné prodejní ceny se v posuzovaném období snížily o 2 %. V roce 2009 bylo výrobní odvětví Unie donuceno snížit své prodejní ceny o 36 %, a to v souvislosti s hospodářským poklesem a prudkým snížením dovozních cen z Indie (– 21 %). Během roku 2010 a v průběhu období šetření se prodejní ceny výrobního odvětví Unie opět zvýšily. |
| --- | --- |

(143)

Průměrné prodejní ceny se v posuzovaném období snížily o 2 %. V roce 2009 bylo výrobní odvětví Unie donuceno snížit své prodejní ceny o 36 %, a to v souvislosti s hospodářským poklesem a prudkým snížením dovozních cen z Indie (– 21 %). Během roku 2010 a v průběhu období šetření se prodejní ceny výrobního odvětví Unie opět zvýšily.

| (144) | Šetření ukázalo, že snížení prodejních cen v roce 2009 odráželo snížení nákladů, které se ve srovnání s úrovněmi z roku 2008 propadly o 18 %. Toto snížení nákladů pramenilo zejména ze snížení cen surovin, zejména pak u niklu, který má nestabilní cenovou dynamiku. Výrobní odvětví Unie však bylo s ohledem na expanzi levného dovozu z Indie v roce 2009 nuceno snížit své prodejní ceny o více, než představovalo snížení nákladů. |
| --- | --- |

(144)

Šetření ukázalo, že snížení prodejních cen v roce 2009 odráželo snížení nákladů, které se ve srovnání s úrovněmi z roku 2008 propadly o 18 %. Toto snížení nákladů pramenilo zejména ze snížení cen surovin, zejména pak u niklu, který má nestabilní cenovou dynamiku. Výrobní odvětví Unie však bylo s ohledem na expanzi levného dovozu z Indie v roce 2009 nuceno snížit své prodejní ceny o více, než představovalo snížení nákladů.

5.4.6.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál

Tabulka 9

| | 2008 | 2009 | 2010 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje EU (v % čistého prodeje)

  Index (2008 = 100) | – 100 | – 442 | –74 | –24 |
| Peněžní tok

  Index (2008 = 100) | – 100 | –1 827 | –40 | 171 |
| Investice (EUR)

  Index (2008 = 100) | 100 | 29 | 59 | 6 |
| Návratnost investic

  Index (2008 = 100) | – 100 | – 284 | –59 | –28 |
| Zdroj: | odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník |

2008

2009

2010

Období šetření

Ziskovost prodeje EU (v % čistého prodeje)

Index (2008 = 100)

– 100

– 442

–74

–24

Peněžní tok

Index (2008 = 100)

– 100

–1 827

–40

171

Investice (EUR)

Index (2008 = 100)

100

29

59

6

Návratnost investic

Index (2008 = 100)

– 100

– 284

–59

–28

Zdroj:

odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník

| (145) | Šetření ukázalo, že ačkoliv snížení cen částečně odráželo snížení nákladů, ceny ve výrobním odvětví Unie byly pod tlakem dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie. Ziskovost výrobního odvětví Unie měla od počátku posuzovaného období negativní tendenci. Zejména v roce 2009 bylo výrobní odvětví Unie s ohledem na expanzi levného dovozu z Indie nuceno snížit své prodejní ceny o více, než představovalo snížení nákladů. To vedlo v daném roce k výraznému snížení ziskovosti. V roce 2010 a v období šetření se ziskovost zlepšila, avšak stále zůstala negativní. |
| --- | --- |

(145)

Šetření ukázalo, že ačkoliv snížení cen částečně odráželo snížení nákladů, ceny ve výrobním odvětví Unie byly pod tlakem dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie. Ziskovost výrobního odvětví Unie měla od počátku posuzovaného období negativní tendenci. Zejména v roce 2009 bylo výrobní odvětví Unie s ohledem na expanzi levného dovozu z Indie nuceno snížit své prodejní ceny o více, než představovalo snížení nákladů. To vedlo v daném roce k výraznému snížení ziskovosti. V roce 2010 a v období šetření se ziskovost zlepšila, avšak stále zůstala negativní.

| (146) | Peněžní tok, který reprezentuje schopnost odvětví samofinancovat svou činnost, se vyvíjel v podobném duchu jako ziskovost. Své nejnižší úrovně dosáhl v roce 2009, načež vykázal rostoucí tendenci a v období šetření se změnil na pozitivní. |
| --- | --- |

(146)

Peněžní tok, který reprezentuje schopnost odvětví samofinancovat svou činnost, se vyvíjel v podobném duchu jako ziskovost. Své nejnižší úrovně dosáhl v roce 2009, načež vykázal rostoucí tendenci a v období šetření se změnil na pozitivní.

| (147) | Po investicích do výroby spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli v roce 2008 se v posuzovaném období investice snížily přibližně o 94 %. Návratnost investic prošla podobně negativním vývojem, když kopírovala negativními výsledky výrobního odvětví Unie v posuzovaném období a zůstala i nadále negativní. |
| --- | --- |

(147)

Po investicích do výroby spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli v roce 2008 se v posuzovaném období investice snížily přibližně o 94 %. Návratnost investic prošla podobně negativním vývojem, když kopírovala negativními výsledky výrobního odvětví Unie v posuzovaném období a zůstala i nadále negativní.

| (148) | Vývoj ziskovosti, peněžního toku a nízká úroveň investic poukazují na skutečnost, že výrobci v EU zařazení do vzorku mohli mít potíže se získáváním kapitálu. |
| --- | --- |

(148)

Vývoj ziskovosti, peněžního toku a nízká úroveň investic poukazují na skutečnost, že výrobci v EU zařazení do vzorku mohli mít potíže se získáváním kapitálu.

5.4.7.   Stav zásob

Tabulka 10

| | 2008 | 2009 | 2010 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob ve výrobním odvětví Unie

  Index (2008 = 100) | 100 | 92 | 100 | 103 |
| Zdroj: | odpověď na dotazník |

2008

2009

2010

Období šetření

Konečný stav zásob ve výrobním odvětví Unie

Index (2008 = 100)

100

92

100

103

Zdroj:

odpověď na dotazník

| (149) | Stav zásob výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku během posuzovaného období vzrostl o 3 %. V roce 2009 se úroveň konečného stavu zásob snížila o 8 %; následně se v roce 2010 snížila o 8 % a v období šetření o 3 %. |
| --- | --- |

(149)

Stav zásob výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku během posuzovaného období vzrostl o 3 %. V roce 2009 se úroveň konečného stavu zásob snížila o 8 %; následně se v roce 2010 snížila o 8 % a v období šetření o 3 %.

5.4.8.   Rozsah rozpětí subvencí

| (150) | Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám subvencovaného dovozu z Indie nelze dopad skutečných rozpětí subvencí na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný. |
| --- | --- |

(150)

Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám subvencovaného dovozu z Indie nelze dopad skutečných rozpětí subvencí na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.

5.5.   Závěr ohledně újmy

| (151) | Šetřením bylo prokázáno, že se většina ukazatelů újmy, jako je výroba (– 25 %), využití kapacity (– 6 %), objem prodeje (– 14 %), podíl na trhu (– 21 %) a zaměstnanost (– 24 %) v posuzovaném období zhoršila. V kontextu rostoucí spotřeby se jak objem prodeje, tak podíl na trhu snížily. Objem prodeje se mírně zvýšil v roce 2010 a v období šetření, kdy byl srovnatelný s rokem 2009; výrobní odvětví Unie však nebylo schopno získat zpět svůj podíl na trhu s ohledem na expanzi dovozu z Indie, který v posuzovaném období vytrvale rostl, a to při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie neustále vykazovaly cenové podbízení. |
| --- | --- |

(151)

Šetřením bylo prokázáno, že se většina ukazatelů újmy, jako je výroba (– 25 %), využití kapacity (– 6 %), objem prodeje (– 14 %), podíl na trhu (– 21 %) a zaměstnanost (– 24 %) v posuzovaném období zhoršila. V kontextu rostoucí spotřeby se jak objem prodeje, tak podíl na trhu snížily. Objem prodeje se mírně zvýšil v roce 2010 a v období šetření, kdy byl srovnatelný s rokem 2009; výrobní odvětví Unie však nebylo schopno získat zpět svůj podíl na trhu s ohledem na expanzi dovozu z Indie, který v posuzovaném období vytrvale rostl, a to při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie neustále vykazovaly cenové podbízení.

| (152) | Dále byly významně dotčeny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál. |
| --- | --- |

(152)

Dále byly významně dotčeny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál.

| (153) | Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(153)

Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.

6.   PŘÍČINNÁ SOUVISLOST

6.1.   Úvod

| (154) | V souladu s čl. 8 odst. 5 a čl. 8 odst. 6 základního nařízení bylo zkoumáno, zda subvencovaný dovoz pocházející z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Zkoumány byly rovněž jiné známé činitele než dovoz subvencovaných výrobků, které mohly ve stejnou dobu působit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby bylo zajištěno, že možná újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dovozu subvencovaných výrobků. |
| --- | --- |

(154)

V souladu s čl. 8 odst. 5 a čl. 8 odst. 6 základního nařízení bylo zkoumáno, zda subvencovaný dovoz pocházející z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Zkoumány byly rovněž jiné známé činitele než dovoz subvencovaných výrobků, které mohly ve stejnou dobu působit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby bylo zajištěno, že možná újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dovozu subvencovaných výrobků.

6.2.   Účinek subvencovaného dovozu

| (155) | Šetření prokázalo, že se spotřeba Unie v posuzovaném období zvýšila o 9 %, přičemž se objem prodeje výrobního odvětví unie snížil o 14 % a podíl na trhu poklesl o 21 %. Zároveň došlo k výraznému nárůstu subvencovaných dovozů z Indie o 65 %, čímž se jejich podíl na trhu zvýšil o 52 %. |
| --- | --- |

(155)

Šetření prokázalo, že se spotřeba Unie v posuzovaném období zvýšila o 9 %, přičemž se objem prodeje výrobního odvětví unie snížil o 14 % a podíl na trhu poklesl o 21 %. Zároveň došlo k výraznému nárůstu subvencovaných dovozů z Indie o 65 %, čímž se jejich podíl na trhu zvýšil o 52 %.

| (156) | V roce 2010 a v období šetření spotřeba Unie vzrostla souběžně se všeobecným hospodářským oživením. Objem prodeje výrobního odvětví Unie však v roce 2010 a v období šetření vzrostl pouze mírně, a to o 3 % respektive 4,7 %. Na druhou stranu šetření prokázalo meziroční nárůst dovozu z Indie o 16 % v roce 2010 a o 10 % v období šetření. |
| --- | --- |

(156)

V roce 2010 a v období šetření spotřeba Unie vzrostla souběžně se všeobecným hospodářským oživením. Objem prodeje výrobního odvětví Unie však v roce 2010 a v období šetření vzrostl pouze mírně, a to o 3 % respektive 4,7 %. Na druhou stranu šetření prokázalo meziroční nárůst dovozu z Indie o 16 % v roce 2010 a o 10 % v období šetření.

| (157) | Subvencované dovozy z Indie vyvinuly na výrobní odvětví Unie tlak zejména v roce 2009, kdy vzrostly v porovnání s rokem 2008 o 30 % a získaly 6,6 procentního bodu podílu na trhu. Ve stejném roce se prodej výrobního odvětví Unie snížil o 20 %. |
| --- | --- |

(157)

Subvencované dovozy z Indie vyvinuly na výrobní odvětví Unie tlak zejména v roce 2009, kdy vzrostly v porovnání s rokem 2008 o 30 % a získaly 6,6 procentního bodu podílu na trhu. Ve stejném roce se prodej výrobního odvětví Unie snížil o 20 %.

| (158) | S ohledem na silný tlak na ceny v roce 2009 klesly průměrné ceny dovozu z Indie o 21 %, což přinutilo výrobní odvětví Unie snížit své prodejní ceny o 36 %. Toto snížení bylo vyšší než míra snížení nákladů. Tato situace vedla k výraznému zhoršení ziskovosti, která se v roce 2009 dramaticky snížila. |
| --- | --- |

(158)

S ohledem na silný tlak na ceny v roce 2009 klesly průměrné ceny dovozu z Indie o 21 %, což přinutilo výrobní odvětví Unie snížit své prodejní ceny o 36 %. Toto snížení bylo vyšší než míra snížení nákladů. Tato situace vedla k výraznému zhoršení ziskovosti, která se v roce 2009 dramaticky snížila.

| (159) | Ceny dovozu z Indie se v posuzovaném období snížily celkem o 9 %, přičemž byly vždy nižší než ceny dovozu ze zbytku světa a prodejní ceny výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(159)

Ceny dovozu z Indie se v posuzovaném období snížily celkem o 9 %, přičemž byly vždy nižší než ceny dovozu ze zbytku světa a prodejní ceny výrobního odvětví Unie.

| (160) | Na základě výše uvedeného se přijímá závěr, že výrazný nárůst subvencovaného dovozu z Indie který představoval významné cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, byl určující pro podstatnou újmu, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, což se odráží v jeho nevalné finanční situaci, výrazném propadu objemu prodeje a podílu na trhu a zhoršení téměř všech ukazatelů újmy. |
| --- | --- |

(160)

Na základě výše uvedeného se přijímá závěr, že výrazný nárůst subvencovaného dovozu z Indie který představoval významné cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, byl určující pro podstatnou újmu, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, což se odráží v jeho nevalné finanční situaci, výrazném propadu objemu prodeje a podílu na trhu a zhoršení téměř všech ukazatelů újmy.

6.3.   Účinky jiných činitelů

6.3.1.   Dovoz z ostatních třetích zemí

Tabulka 11

| | 2008 | 2009 | 2010 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z jiných třetích zemí v tunách | 50 010 | 37 633 | 54 454 | 59 255 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 75 | 109 | 118 |
| Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu | 41,5 % | 37,2 % | 44,5 % | 45,1 % |
| Index (2008 = 100) | 100 | 90 | 107 | 109 |
| Průměrné ceny dovozu z ostatních třetích zemí EUR/t | 5 380 | 5 236 | 5 094 | 5 234 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 97 | 95 | 97 |
| Objem dovozu z Malajsie (v tunách) | 13 712 | 9 810 | 9 611 | 9 966 |
| Podíl dovozu z Malajsie na trhu | 11,4 % | 9,7 % | 7,9 % | 7,6 % |
| Průměrná cena dovozu z Malajsie v EUR/t | 4 203 | 2 963 | 3 324 | 3 633 |
| Objem dovozu z Filipín (v tunách) | 7 046 | 5 406 | 15 576 | 18 149 |
| Podíl dovozu z Filipín na trhu | 5,8 % | 5,3 % | 12,7 % | 13,8 % |
| Průměrná cena dovozu z Filipín v EUR/t | 4 645 | 3 474 | 3 714 | 3 912 |
| Objem dovozu z Čínské lidové republiky (v tunách) | 2 332 | 2 452 | 3 217 | 3 288 |
| Podíl dovozu z Čínské lidové republiky na trhu | 1,9 % | 2,4 % | 2,6 % | 2,5 % |
| Průměrná cena dovozu z Čínské lidové republiky v EUR/t | 4 004 | 4 561 | 5 272 | 5 648 |
| Objem dovozu z Tchaj-wanu (v tunách) | 4 304 | 3 703 | 6 451 | 6 640 |
| Podíl dovozu z Tchaj-wanu na trhu | 3,6 % | 3,7 % | 5,3 % | 5,1 % |
| Průměrná cena dovozu z Tchaj-wanu v EUR/t | 5 092 | 4 719 | 4 755 | 4 943 |
| Zdroj: | Eurostat |

2008

2009

2010

Období šetření

Objem dovozu z jiných třetích zemí v tunách

50 010

37 633

54 454

59 255

Index (2008 = 100)

100

75

109

118

Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu

41,5 %

37,2 %

44,5 %

45,1 %

Index (2008 = 100)

100

90

107

109

Průměrné ceny dovozu z ostatních třetích zemí EUR/t

5 380

5 236

5 094

5 234

Index (2008 = 100)

100

97

95

97

Objem dovozu z Malajsie (v tunách)

13 712

9 810

9 611

9 966

Podíl dovozu z Malajsie na trhu

11,4 %

9,7 %

7,9 %

7,6 %

Průměrná cena dovozu z Malajsie v EUR/t

4 203

2 963

3 324

3 633

Objem dovozu z Filipín (v tunách)

7 046

5 406

15 576

18 149

Podíl dovozu z Filipín na trhu

5,8 %

5,3 %

12,7 %

13,8 %

Průměrná cena dovozu z Filipín v EUR/t

4 645

3 474

3 714

3 912

Objem dovozu z Čínské lidové republiky (v tunách)

2 332

2 452

3 217

3 288

Podíl dovozu z Čínské lidové republiky na trhu

1,9 %

2,4 %

2,6 %

2,5 %

Průměrná cena dovozu z Čínské lidové republiky v EUR/t

4 004

4 561

5 272

5 648

Objem dovozu z Tchaj-wanu (v tunách)

4 304

3 703

6 451

6 640

Podíl dovozu z Tchaj-wanu na trhu

3,6 %

3,7 %

5,3 %

5,1 %

Průměrná cena dovozu z Tchaj-wanu v EUR/t

5 092

4 719

4 755

4 943

Zdroj:

Eurostat

| (161) | Podle údajů Eurostatu se objem dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z jiných třetích zemí do Unie zvýšil v posuzovaném období o 18 %. Zároveň se průměrné dovozní ceny v posuzovaném období snížily přibližně o 3 % a podíl uvedeného výrobku na trhu vzrostl přibližně o 9 %. |
| --- | --- |

(161)

Podle údajů Eurostatu se objem dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z jiných třetích zemí do Unie zvýšil v posuzovaném období o 18 %. Zároveň se průměrné dovozní ceny v posuzovaném období snížily přibližně o 3 % a podíl uvedeného výrobku na trhu vzrostl přibližně o 9 %.

| (162) | Od 19. listopadu 2005 platí antidumpingová opatření na dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a z Tchaj-wanu. Navzdory uvedeným opatřením došlo v posuzovaném období k výraznému nárůstu objemu tohoto dovozu, ačkoliv jeho podíl na trhu zůstal v posuzovaném období spíše skromný, a to 2,5 % a o 5,1 %. V posuzovaném období výrazně vzrostl zejména dovoz z Filipín, čímž se jeho podíl na trhu zvýšil z 5,8 % v roce 2009 na 13,8 % v období šetření. |
| --- | --- |

(162)

Od 19. listopadu 2005 platí antidumpingová opatření na dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a z Tchaj-wanu. Navzdory uvedeným opatřením došlo v posuzovaném období k výraznému nárůstu objemu tohoto dovozu, ačkoliv jeho podíl na trhu zůstal v posuzovaném období spíše skromný, a to 2,5 % a o 5,1 %. V posuzovaném období výrazně vzrostl zejména dovoz z Filipín, čímž se jeho podíl na trhu zvýšil z 5,8 % v roce 2009 na 13,8 % v období šetření.

| (163) | Pokud jde o Malajsii, byl vývoj v posuzovaném období sestupný, dovozy z Malajsie nicméně stále představovaly v období šetření 7,6 % podílu na trhu. Objem dovozu z Filipín se v posuzovaném období výrazně zvýšil. Avšak jak je uvedeno níže, byla průměrná dovozní cena mnohem vyšší (konkrétně o 20 %), než průměrná cena indických spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli. |
| --- | --- |

(163)

Pokud jde o Malajsii, byl vývoj v posuzovaném období sestupný, dovozy z Malajsie nicméně stále představovaly v období šetření 7,6 % podílu na trhu. Objem dovozu z Filipín se v posuzovaném období výrazně zvýšil. Avšak jak je uvedeno níže, byla průměrná dovozní cena mnohem vyšší (konkrétně o 20 %), než průměrná cena indických spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli.

| (164) | Pokud jde o dovozní ceny, zůstaly průměrné ceny dovozu z jiných třetích zemí v posuzovaném období poměrně stabilní a byly vždy vyšší než průměrná cena výrobního odvětví Unie a průměrné ceny dovozu z Indie. |
| --- | --- |

(164)

Pokud jde o dovozní ceny, zůstaly průměrné ceny dovozu z jiných třetích zemí v posuzovaném období poměrně stabilní a byly vždy vyšší než průměrná cena výrobního odvětví Unie a průměrné ceny dovozu z Indie.

| (165) | Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z jiných třetích zemí neporušil příčinnou souvislost mezi dopadem subvencovaného dovozu z Indie a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(165)

Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z jiných třetích zemí neporušil příčinnou souvislost mezi dopadem subvencovaného dovozu z Indie a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.

6.3.2.   Hospodářská krize

| (166) | Hospodářská krize částečně vysvětluje snížení spotřeby Unie v roce 2009. Je však záhodno poznamenat, že navzdory 16 % poklesu spotřeby v roce 2009 došlo ke 30 % nárůstu dovozu z Indie. |
| --- | --- |

(166)

Hospodářská krize částečně vysvětluje snížení spotřeby Unie v roce 2009. Je však záhodno poznamenat, že navzdory 16 % poklesu spotřeby v roce 2009 došlo ke 30 % nárůstu dovozu z Indie.

| (167) | V roce 2010 a v období šetření spotřeba Unie vzrostla současně se všeobecným hospodářským oživením. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se však zvýšil pouze mírně – o 3 % v roce 2010 a o 4,7 % v období šetření. Pro srovnání dovoz z Indie ve stejném období meziročně vzrostl o 16 % a o 10 %. |
| --- | --- |

(167)

V roce 2010 a v období šetření spotřeba Unie vzrostla současně se všeobecným hospodářským oživením. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se však zvýšil pouze mírně – o 3 % v roce 2010 a o 4,7 % v období šetření. Pro srovnání dovoz z Indie ve stejném období meziročně vzrostl o 16 % a o 10 %.

| (168) | Za běžných hospodářských podmínek a v případě neexistence silného cenového tlaku a vyšších úrovní subvencovaného dovozu by se výrobní odvětví Unie mohlo potýkat s určitými problémy při vyrovnávání se s poklesem spotřeby a zvýšením fixních nákladů na jednotku kvůli nižšímu využití kapacity. Subvencované dovozy nicméně účinky hospodářského propadu zesílily a dokonce ani během všeobecného hospodářského oživení nebylo výrobní odvětví Unie schopno se zotavit a získat zpět svůj podíl na trhu, o který přišlo na úkor dovozu z Indie. |
| --- | --- |

(168)

Za běžných hospodářských podmínek a v případě neexistence silného cenového tlaku a vyšších úrovní subvencovaného dovozu by se výrobní odvětví Unie mohlo potýkat s určitými problémy při vyrovnávání se s poklesem spotřeby a zvýšením fixních nákladů na jednotku kvůli nižšímu využití kapacity. Subvencované dovozy nicméně účinky hospodářského propadu zesílily a dokonce ani během všeobecného hospodářského oživení nebylo výrobní odvětví Unie schopno se zotavit a získat zpět svůj podíl na trhu, o který přišlo na úkor dovozu z Indie.

| (169) | Přestože tedy není vyloučeno, že hospodářská krize v letech 2008–2009 mohla přispět ke zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie, nelze její dopad považovat za takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, kterou toto výrobní odvětví Unie utrpělo. |
| --- | --- |

(169)

Přestože tedy není vyloučeno, že hospodářská krize v letech 2008–2009 mohla přispět ke zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie, nelze její dopad považovat za takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, kterou toto výrobní odvětví Unie utrpělo.

6.3.3.   Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku

Tabulka 12

| | 2008 | 2009 | 2010 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem vývozu v tunách | 967 | 689 | 933 | 884 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 71 | 97 | 91 |
| Jednotková prodejní cena v eurech | 4 770 | 3 060 | 4 020 | 4 313 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 64 | 84 | 90 |

2008

2009

2010

OŠ

Objem vývozu v tunách

967

689

933

884

Index (2008 = 100)

100

71

97

91

Jednotková prodejní cena v eurech

4 770

3 060

4 020

4 313

Index (2008 = 100)

100

64

84

90

| (170) | Během posuzovaného období klesl objem vývozu uskutečněného výrobním odvětvím Unie zařazeným do vzorku o 9 %, přičemž jednotková prodejní cena poklesla o 10 %. Ačkoliv nelze vyloučit, že negativní vývoj výkonnosti vývozu mohl mít na výrobní odvětví Unie dodatečný dopad, má se za to, že s ohledem na nízký objem vývozu v porovnání s prodejem na trhu Unie nenarušil tento dopad příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a zjištěnou újmou. |
| --- | --- |

(170)

Během posuzovaného období klesl objem vývozu uskutečněného výrobním odvětvím Unie zařazeným do vzorku o 9 %, přičemž jednotková prodejní cena poklesla o 10 %. Ačkoliv nelze vyloučit, že negativní vývoj výkonnosti vývozu mohl mít na výrobní odvětví Unie dodatečný dopad, má se za to, že s ohledem na nízký objem vývozu v porovnání s prodejem na trhu Unie nenarušil tento dopad příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a zjištěnou újmou.

6.4.   Závěr ohledně příčinné souvislosti

| (171) | Výše uvedená analýza prokázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného subvencovaného dovozu pocházejícího z Indie i jeho podíl na trhu. Navíc bylo zjištěno, že ceny v rámci tohoto dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie. |
| --- | --- |

(171)

Výše uvedená analýza prokázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného subvencovaného dovozu pocházejícího z Indie i jeho podíl na trhu. Navíc bylo zjištěno, že ceny v rámci tohoto dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie.

| (172) | Tento nárůst objemu subvencovaného dovozu z Indie a jeho podílu na trhu byl trvalý, a to dokonce během roku 2009, kdy se spotřeba Unie snížila o 16 %, a kryl se s negativním vývojem podílu výrobního odvětví Unie na trhu, k němuž ve stejném období došlo. |
| --- | --- |

(172)

Tento nárůst objemu subvencovaného dovozu z Indie a jeho podílu na trhu byl trvalý, a to dokonce během roku 2009, kdy se spotřeba Unie snížila o 16 %, a kryl se s negativním vývojem podílu výrobního odvětví Unie na trhu, k němuž ve stejném období došlo.

| (173) | Od roku 2008 se indickým vyvážejícím výrobcům daří značně zvyšovat jejich podíl na trhu, a to v kontextu hospodářského zpomalení a prudkého poklesu spotřeby Unie. Došlo k tomu souběžně s negativním vývojem podílu výrobního odvětví Unie na trhu a prudkým poklesem ziskovosti a jiných finančních ukazatelů. Během posuzovaného období měl na finanční situaci výrobního odvětví Unie negativní dopad prudký nárůst levného subvencovaného dovozu z Indie, a to za ceny, jež byly ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie trvale podbízivé. I když se situace až do období šetření mírně zlepšovala, nebylo výrobní odvětví Unie schopno znovu získat svůj ztracený podíl na trhu a jeho ziskovost zůstala negativní. |
| --- | --- |

(173)

Od roku 2008 se indickým vyvážejícím výrobcům daří značně zvyšovat jejich podíl na trhu, a to v kontextu hospodářského zpomalení a prudkého poklesu spotřeby Unie. Došlo k tomu souběžně s negativním vývojem podílu výrobního odvětví Unie na trhu a prudkým poklesem ziskovosti a jiných finančních ukazatelů. Během posuzovaného období měl na finanční situaci výrobního odvětví Unie negativní dopad prudký nárůst levného subvencovaného dovozu z Indie, a to za ceny, jež byly ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie trvale podbízivé. I když se situace až do období šetření mírně zlepšovala, nebylo výrobní odvětví Unie schopno znovu získat svůj ztracený podíl na trhu a jeho ziskovost zůstala negativní.

| (174) | Analýza ostatních známých činitelů, které mohly způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, včetně hospodářské krize, ukázala, že tyto činitele nenarušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi subvencovaným dovozem z Indie a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo. |
| --- | --- |

(174)

Analýza ostatních známých činitelů, které mohly způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, včetně hospodářské krize, ukázala, že tyto činitele nenarušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi subvencovaným dovozem z Indie a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.

| (175) | Na základě výše uvedené analýzy se má předběžně za to, že subvencovaný dovoz z Indie způsobil hmotnou újmu výrobnímu odvětví Unie ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(175)

Na základě výše uvedené analýzy se má předběžně za to, že subvencovaný dovoz z Indie způsobil hmotnou újmu výrobnímu odvětví Unie ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.

7.   ZÁJEM UNIE

7.1.   Předběžná poznámka

| (176) | V souladu s článkem 31 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory závěru o subvencování působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat opatření. Vymezení zájmu Unie vycházelo z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(176)

V souladu s článkem 31 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory závěru o subvencování působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat opatření. Vymezení zájmu Unie vycházelo z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.

7.2.   Zájem výrobního odvětví Unie

| (177) | Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou subvencovaným dovozem z Indie. Je třeba připomenout, že většina ukazatelů újmy vykazovala během posuzovaného období záporný trend. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako nevyhnutelné. |
| --- | --- |

(177)

Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou subvencovaným dovozem z Indie. Je třeba připomenout, že většina ukazatelů újmy vykazovala během posuzovaného období záporný trend. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako nevyhnutelné.

| (178) | Očekává se, že uložení prozatímních vyrovnávacích cel obnoví účinné obchodní podmínky na trhu Unie a umožní výrobnímu odvětví Unie přizpůsobit ceny výrobku, který je předmětem šetření, tak, aby zohledňovaly náklady různých složek a podmínky na trhu. Lze rovněž očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít další kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci. |
| --- | --- |

(178)

Očekává se, že uložení prozatímních vyrovnávacích cel obnoví účinné obchodní podmínky na trhu Unie a umožní výrobnímu odvětví Unie přizpůsobit ceny výrobku, který je předmětem šetření, tak, aby zohledňovaly náklady různých složek a podmínky na trhu. Lze rovněž očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít další kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci.

| (179) | Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že by došlo k další ztrátě podílu na trhu a že by výrobní odvětví Unie zůstalo i nadále ztrátové. To by bylo ze střednědobého a dlouhodobého hlediska neudržitelné. Vzhledem k vzniklým ztrátám a k vysoké úrovni investic do výroby na začátku posuzovaného období se dá očekávat, že by v případě neuložení opatření většina výrobců v Unii nemohla své investice získat zpět. Navíc se očekává, že uložení vyrovnávacích opatření pomůže zachovat zaměstnanost, která se v posuzovaném období neustále zhoršovala. |
| --- | --- |

(179)

Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že by došlo k další ztrátě podílu na trhu a že by výrobní odvětví Unie zůstalo i nadále ztrátové. To by bylo ze střednědobého a dlouhodobého hlediska neudržitelné. Vzhledem k vzniklým ztrátám a k vysoké úrovni investic do výroby na začátku posuzovaného období se dá očekávat, že by v případě neuložení opatření většina výrobců v Unii nemohla své investice získat zpět. Navíc se očekává, že uložení vyrovnávacích opatření pomůže zachovat zaměstnanost, která se v posuzovaném období neustále zhoršovala.

| (180) | Proto se předběžně konstatuje, že uložení vyrovnávacích cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(180)

Proto se předběžně konstatuje, že uložení vyrovnávacích cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.

7.3.   Zájem uživatelů a dovozců

| (181) | Uživatelé v rámci tohoto šetření nespolupracovali; bylo kontaktováno 20 uživatelů, ale žádný z nich na zaslané dotazníky neodpověděl. Pokud jde o dovozce, dotazníky byly zaslány dvěma dovozcům, kteří nejsou ve spojení a kteří vyjádřili svou ochotu spolupracovat, avšak ani jeden z nich neodpověděl. |
| --- | --- |

(181)

Uživatelé v rámci tohoto šetření nespolupracovali; bylo kontaktováno 20 uživatelů, ale žádný z nich na zaslané dotazníky neodpověděl. Pokud jde o dovozce, dotazníky byly zaslány dvěma dovozcům, kteří nejsou ve spojení a kteří vyjádřili svou ochotu spolupracovat, avšak ani jeden z nich neodpověděl.

| (182) | Připomíná se, že také při předchozím šetření týkajícím se stejného výrobku byla spolupráce ze strany uživatelů velmi omezená. V rámci posledního přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření použitelných na dovoz spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu byli kontaktováni stejní uživatelé, ale ani v rámci tohoto šetření žádný z nich nespolupracoval (5). |
| --- | --- |

(182)

Připomíná se, že také při předchozím šetření týkajícím se stejného výrobku byla spolupráce ze strany uživatelů velmi omezená. V rámci posledního přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření použitelných na dovoz spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu byli kontaktováni stejní uživatelé, ale ani v rámci tohoto šetření žádný z nich nespolupracoval (5).

| (183) | Podle podnětu by mělo uvalení opatření na dovoz spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie na uživatelé zanedbatelný dopad, neboť spojovací prostředky z korozivzdorné oceli představují pouze malou část jejich celkových nákladů. V podnětu byl uveden odhad podílu nákladů na spojovací prostředky z korozivzdorné oceli při výrobě automobilu a pračky/myčky. V obou případech se došlo k závěru, že spojovací prostředky z korozivzdorné oceli představují zanedbatelnou část výrobních nákladů těchto výrobků. |
| --- | --- |

(183)

Podle podnětu by mělo uvalení opatření na dovoz spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie na uživatelé zanedbatelný dopad, neboť spojovací prostředky z korozivzdorné oceli představují pouze malou část jejich celkových nákladů. V podnětu byl uveden odhad podílu nákladů na spojovací prostředky z korozivzdorné oceli při výrobě automobilu a pračky/myčky. V obou případech se došlo k závěru, že spojovací prostředky z korozivzdorné oceli představují zanedbatelnou část výrobních nákladů těchto výrobků.

| (184) | S ohledem na nízké využití kapacity výrobního odvětví Unie (46 % v období šetření) by ani v případě uvalení opatření na dovoz z Indie nehrozil nedostatek dodávek na trhu. Navíc existují jiné zdroje dodávek, jako je například dovoz spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli ze třetích zemí, na něž se žádná opatření nevztahují. |
| --- | --- |

(184)

S ohledem na nízké využití kapacity výrobního odvětví Unie (46 % v období šetření) by ani v případě uvalení opatření na dovoz z Indie nehrozil nedostatek dodávek na trhu. Navíc existují jiné zdroje dodávek, jako je například dovoz spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli ze třetích zemí, na něž se žádná opatření nevztahují.

| (185) | Ostatně úroveň navrhovaných opatření je mírná a proto se očekává, že dovoz z Indie na trh EU bude pokračovat, třebaže za spravedlivější ceny. |
| --- | --- |

(185)

Ostatně úroveň navrhovaných opatření je mírná a proto se očekává, že dovoz z Indie na trh EU bude pokračovat, třebaže za spravedlivější ceny.

7.4.   Závěr ohledně zájmu Unie

| (186) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se předběžně konstatuje, že podle dostupných informací ohledně zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Indie. |
| --- | --- |

(186)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se předběžně konstatuje, že podle dostupných informací ohledně zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Indie.

8.   PROZATÍMNÍ VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ

8.1.   Úroveň pro odstranění újmy

| (187) | Vzhledem k závěrům, pokud jde o subvencování, újmu, příčinné souvislosti a zájem Unie, by měla být zavedena prozatímní vyrovnávací opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie subvencovaným dovozem. |
| --- | --- |

(187)

Vzhledem k závěrům, pokud jde o subvencování, újmu, příčinné souvislosti a zájem Unie, by měla být zavedena prozatímní vyrovnávací opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie subvencovaným dovozem.

| (188) | Pro účely určení úrovně těchto opatření bylo přihlédnuto ke zjištěným rozpětím subvencí a k výši cla nezbytné pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, aniž by bylo zjištěné rozpětí subvencování překročeno. |
| --- | --- |

(188)

Pro účely určení úrovně těchto opatření bylo přihlédnuto ke zjištěným rozpětím subvencí a k výši cla nezbytné pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, aniž by bylo zjištěné rozpětí subvencování překročeno.

| (189) | Při výpočtu výše cla nezbytné pro odstranění účinků subvencování působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by bylo možné přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez subvencovaného dovozu, při prodeji obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by bylo možné dosáhnout, pokud by nedocházelo k subvencovanému dovozu, by měl vycházet z průměrného ziskového rozpětí před zdaněním dosahovaného výrobci v Unii v roce 2007, tj. před posuzovaným obdobím, kdy bylo odvětví ještě ziskové. Má se tudíž za to, že ziskové rozpětí 7 % z obratu lze považovat za přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie podle očekávání dosahovat, pokud by nedocházelo k subvencování působícímu újmu. |
| --- | --- |

(189)

Při výpočtu výše cla nezbytné pro odstranění účinků subvencování působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by bylo možné přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez subvencovaného dovozu, při prodeji obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by bylo možné dosáhnout, pokud by nedocházelo k subvencovanému dovozu, by měl vycházet z průměrného ziskového rozpětí před zdaněním dosahovaného výrobci v Unii v roce 2007, tj. před posuzovaným obdobím, kdy bylo odvětví ještě ziskové. Má se tudíž za to, že ziskové rozpětí 7 % z obratu lze považovat za přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie podle očekávání dosahovat, pokud by nedocházelo k subvencování působícímu újmu.

| (190) | Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. K ceně nepůsobící újmu se dospělo úpravou prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku o skutečné zisky/ztráty dosažené v průběhu období šetření a připočtením zmíněného ziskového rozpětí. |
| --- | --- |

(190)

Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. K ceně nepůsobící újmu se dospělo úpravou prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku o skutečné zisky/ztráty dosažené v průběhu období šetření a připočtením zmíněného ziskového rozpětí.

| (191) | Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v Indii, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s cenou výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové hodnoty CIF dovozu. |
| --- | --- |

(191)

Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v Indii, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s cenou výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové hodnoty CIF dovozu.

8.2.   Prozatímní opatření

| (192) | Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 12 odst. 1 základního nařízení měla uložit prozatímní vyrovnávací opatření na dovoz pocházející z Indie, a to na úrovni nižší z hodnot rozpětí subvencí a rozpětí újmy, podle pravidla nižšího cla. |
| --- | --- |

(192)

Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 12 odst. 1 základního nařízení měla uložit prozatímní vyrovnávací opatření na dovoz pocházející z Indie, a to na úrovni nižší z hodnot rozpětí subvencí a rozpětí újmy, podle pravidla nižšího cla.

| (193) | Na základě výše uvedených skutečností byly sazby vyrovnávacího cla stanoveny porovnáním rozpětí pro odstranění újmy a rozpětí subvencování. Navrhují se proto následující sazby vyrovnávacího cla:








  Společnost | Rozpětí subvencí | Rozpětí újmy | Prozatímní sazba vyrovnávacího cla |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Agarwal Fasteners Pvt. Ltd. | 11,7 % | 20,9 % | 11,7 % |
| Raajratna Ventures Ltd. | 13,0 % | 13,7 % | 13,0 % |
| Viraj Profiles Limited | 3,2 % | 27,7 % | 3,2 % |
| Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku | 13,6 % | 17,3 % | 13,6 % |
| Všechny ostatní společnosti | 16,5 % | 20,9 % | 16,5 % |

(193)

Na základě výše uvedených skutečností byly sazby vyrovnávacího cla stanoveny porovnáním rozpětí pro odstranění újmy a rozpětí subvencování. Navrhují se proto následující sazby vyrovnávacího cla:

Společnost

Rozpětí subvencí

Rozpětí újmy

Prozatímní sazba vyrovnávacího cla

Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.

11,7 %

20,9 %

11,7 %

Raajratna Ventures Ltd.

13,0 %

13,7 %

13,0 %

Viraj Profiles Limited

3,2 %

27,7 %

3,2 %

Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku

13,6 %

17,3 %

13,6 %

Všechny ostatní společnosti

16,5 %

20,9 %

16,5 %

| (194) | Individuální sazby vyrovnávacího cla pro společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovozy výrobků pocházejících z Indie a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(194)

Individuální sazby vyrovnávacího cla pro společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovozy výrobků pocházejících z Indie a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.

| (195) | Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb vyrovnávacího cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (6) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby. |
| --- | --- |

(195)

Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb vyrovnávacího cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (6) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.

9.   POSKYTNUTÍ INFORMACÍ

| (196) | Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Kromě toho je třeba uvést, že zjištění související s uložením vyrovnávacích cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a že mohou být pro účely jakýchkoli konečných zjištění přehodnocena. |
| --- | --- |

(196)

Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Kromě toho je třeba uvést, že zjištění související s uložením vyrovnávacích cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a že mohou být pro účely jakýchkoli konečných zjištění přehodnocena.

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se prozatímní vyrovnávací clo na dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházející z Indie, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70.

2.   Sazba prozatímního vyrovnávacího cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:

| Společnost | Celní sazba (%) | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Agarwal Fasteners Pvt. Ltd., Vasai (východ), okres Thane, Maháráštra | 11,7 | B266 |
| Raajratna Ventures Ltd., Ahmadábád, Gudžarát. | 13,0 | B267 |
| Viraj Profiles Limited, Boisar, okres Thane, Maháráštra, | 3,2 | B268 |
| Společnosti uvedené v příloze | 13,6 | B269 |
| Všechny ostatní společnosti | 16,5 | B999 |

Společnost

Celní sazba (%)

Doplňkový kód TARIC

Agarwal Fasteners Pvt. Ltd., Vasai (východ), okres Thane, Maháráštra

11,7

B266

Raajratna Ventures Ltd., Ahmadábád, Gudžarát.

13,0

B267

Viraj Profiles Limited, Boisar, okres Thane, Maháráštra,

3,2

B268

Společnosti uvedené v příloze

13,6

B269

Všechny ostatní společnosti

16,5

B999

3.   Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.

4.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

1.   Aniž je dotčen článek 30 nařízení Rady (ES) č. 597/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

2.   V souladu s čl. 31 odst. 4 nařízení (ES) č. 597/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu čtyř měsíců.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 9. února 2012.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 188, 18.7.2009, s. 93.

1

(2)  Úř. věst. C 142, 13.5.2011, s. 36, název změněný v opravě (2011/C 199/08) v Úř. věst. C 199, 7.7.2011, s. 13.

2

(3)  Úř. věst. C 142, 13.5.2011, s. 30, název změněný v opravě (2011/C 199/09) v Úř. věst. C 199, 7.7.2011, s. 13.

3

(4)  Úř. věst. L 5, 7.1.2012, s. 1.

4

(5)  Úř. věst. L 5, 7.1.2012, s. 1.

5

(6)  Evropská komise, Generální ředitelství pro obchod, Ředitelství H, 1049 Brusel, Belgie.

6

---

PŘÍLOHA

Spolupracující vyvážející výrobci z Indie nezahrnutí do vzorku

Doplňkový kód TARIC B269

| Název společnosti | Město |
| --- | --- |
| Kundan Industries Ltd. | Bombaj |
| Lakshmi Precision Screws Ltd. | Rohtak |

Název společnosti

Město

Kundan Industries Ltd.

Bombaj

Lakshmi Precision Screws Ltd.

Rohtak

---

| 11.2.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 38/29 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 38/29

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 116/2012

ze dne 9. února 2012,

kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 872/2004 o dalších omezujících opatřeních vůči Libérii

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 872/2004 o dalších omezujících opatřeních vůči Libérii (1), a zejména na čl. 11 písm. a) a b) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha I nařízení (ES) č. 872/2004 obsahuje seznam fyzických a právnických osob, skupin či subjektů, kterých se týká zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů podle uvedeného nařízení. Příloha II nařízení (ES) č. 872/2004 obsahuje seznam příslušných orgánů, které jsou pověřeny specifickými úlohami souvisejícími s prováděním uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Příloha I nařízení (ES) č. 872/2004 obsahuje seznam fyzických a právnických osob, skupin či subjektů, kterých se týká zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů podle uvedeného nařízení. Příloha II nařízení (ES) č. 872/2004 obsahuje seznam příslušných orgánů, které jsou pověřeny specifickými úlohami souvisejícími s prováděním uvedeného nařízení.

| (2) | Výbor pro sankce Rady bezpečnosti OSN dne 23. prosince 2011 se ve svém rozhodnutí č. SC/10510 rozhodl pozměnit seznam osob, skupin a subjektů, jichž se má týkat zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů. Příloha I by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(2)

Výbor pro sankce Rady bezpečnosti OSN dne 23. prosince 2011 se ve svém rozhodnutí č. SC/10510 rozhodl pozměnit seznam osob, skupin a subjektů, jichž se má týkat zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů. Příloha I by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (3) | Příloha II nařízení (ES) č. 872/2004 by rovněž měla být aktualizována na základě informací, které členské státy nejnověji poskytly, pokud jde o označení příslušných orgánů. |
| --- | --- |

(3)

Příloha II nařízení (ES) č. 872/2004 by rovněž měla být aktualizována na základě informací, které členské státy nejnověji poskytly, pokud jde o označení příslušných orgánů.

| (4) | Přílohy I a II nařízení (ES) č. 872/2004 by proto měly odpovídajícím způsobem změněny, |
| --- | --- |

(4)

Přílohy I a II nařízení (ES) č. 872/2004 by proto měly odpovídajícím způsobem změněny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha I nařízení (ES) č. 872/2004 se tak mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.

Článek 2

Příloha II nařízení (ES) č. 872/2004 se nahrazuje přílohou II tohoto nařízení.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 9. února 2012.

Za Komisi, jménem předsedy,

vedoucí Služby nástrojů zahraniční politiky

---

(1)  Úř. věst. L 162, 30.4.2004, s. 32.

1

---

PŘÍLOHA I

Příloha I nařízení (ES) č. 872/2004 se mění takto:

| (1) | Záznam „Cyril Allen. Datum narození: 26. 7. 1952. Další informace: bývalý předseda National Patriotic Party.“ se nahrazuje tímto záznamem:
  „Cyril A. Allen. Datum narození: 26. 7. 1952. Další informace: bývalý předseda National Patriotic Party.“ |
| --- | --- |

(1)

Záznam „Cyril Allen. Datum narození: 26. 7. 1952. Další informace: bývalý předseda National Patriotic Party.“ se nahrazuje tímto záznamem:

„Cyril A. Allen. Datum narození: 26. 7. 1952. Další informace: bývalý předseda National Patriotic Party.“

| (2) | Záznam „Myrtle Gibson. Datum narození: 3. 11. 1952. Další informace: bývalý senátor, poradce bývalého prezidenta Libérie Charlese Taylora.“ se nahrazuje tímto záznamem:
  „Myrtle Francelle Gibson. Datum narození: 3. 11. 1952. Další informace: bývalý senátor, poradce bývalého prezidenta Libérie Charlese Taylora.“ |
| --- | --- |

(2)

Záznam „Myrtle Gibson. Datum narození: 3. 11. 1952. Další informace: bývalý senátor, poradce bývalého prezidenta Libérie Charlese Taylora.“ se nahrazuje tímto záznamem:

„Myrtle Francelle Gibson. Datum narození: 3. 11. 1952. Další informace: bývalý senátor, poradce bývalého prezidenta Libérie Charlese Taylora.“

| (3) | Záznam „Mohamed Ahmad Salame (také znám jako a) Mohamed Ahmad Salami, b) Ameri Al Jawad, c) Jawad Al Ameri, d) Moustapha Salami, e) Moustapha A Salami). Datum narození: a) 22. 9. 1961, b) 18. 10. 1963. Místo narození: Abengourou, Pobřeží slonoviny. Státní příslušnost: libanonská. Číslo pasu: a) 1622263 (běžný libanonský cestovní pas, platný od 24. 4. 2001 do 23. 4. 2006), b) 004296/00409/00 (diplomatický pas Toga, platný od 21. 8. 2002 do 23. 8. 2007), c) 000275 (liberijský diplomatický pas, platný od 11. 1. 1998 do 10. 1 .2000), d) 002414 (liberijský diplomatický pas, platný od 20. 6. 2001 do 19. 6. 2003, jméno: Ameri Al Jawad, datum narození: 18. 10. 1963, místo narození: Ganta, Nimba County), e) D/001217 (liberijský diplomatický pas), f) Diplomatic-2781 (liberijský diplomatický pas). Další informace: a) cestovní pas Pobřeží slonoviny; žádné podrobné údaje, b) majitel společnosti Mohamed and Company Logging Company. Datum zařazení do seznamu podle čl. 6 písm. b): 23. 6. 2004.“ se nahrazuje tímto záznamem:
  „Mohamed Ahmad Salame (také znám jako a) Mohamed Ahmad Salami, b) Ameri Al Jawad, c) Jawad Al Ameri, d) Moustapha Salami, e) Moustapha A Salami). Datum narození: a) 22. 9. 1961, b) 18. 10. 1963. Místo narození: a) Abengourou, Pobřeží slonoviny b) Ganta, Nimba County, Libérie. Státní příslušnost: libanonská. Číslo pasu: a) 2210697 (libanonský cestovní pas, platný od 14. 12. 2010 do 14. 12. 2011), b) 1622263 (běžný libanonský pas, platný od 24. 4. 2001 do 23. 4. 2006), c) 004296/00409/00 (diplomatický pas Toga, platný od 21. 8. 2002 do 23. 8. 2007), d) 000275 (liberijský diplomatický pas, platný od 11. 1. 1998 do 10. 1. 2000), e) 002414 (liberijský diplomatický pas, platný od 20. 6. 2001 do 19. 6. 2003), f) D/001217 (liberijský diplomatický pas), g) Diplomatic-2781 (liberijský diplomatický pas). Další informace: a) cestovní pas Pobřeží slonoviny; žádné podrobné údaje, b) majitel společnosti Mohamed and Company Logging Company. Datum zařazení do seznamu podle čl. 6 písm. b): 23. 6. 2004.“ |
| --- | --- |

(3)

Záznam „Mohamed Ahmad Salame (také znám jako a) Mohamed Ahmad Salami, b) Ameri Al Jawad, c) Jawad Al Ameri, d) Moustapha Salami, e) Moustapha A Salami). Datum narození: a) 22. 9. 1961, b) 18. 10. 1963. Místo narození: Abengourou, Pobřeží slonoviny. Státní příslušnost: libanonská. Číslo pasu: a) 1622263 (běžný libanonský cestovní pas, platný od 24. 4. 2001 do 23. 4. 2006), b) 004296/00409/00 (diplomatický pas Toga, platný od 21. 8. 2002 do 23. 8. 2007), c) 000275 (liberijský diplomatický pas, platný od 11. 1. 1998 do 10. 1 .2000), d) 002414 (liberijský diplomatický pas, platný od 20. 6. 2001 do 19. 6. 2003, jméno: Ameri Al Jawad, datum narození: 18. 10. 1963, místo narození: Ganta, Nimba County), e) D/001217 (liberijský diplomatický pas), f) Diplomatic-2781 (liberijský diplomatický pas). Další informace: a) cestovní pas Pobřeží slonoviny; žádné podrobné údaje, b) majitel společnosti Mohamed and Company Logging Company. Datum zařazení do seznamu podle čl. 6 písm. b): 23. 6. 2004.“ se nahrazuje tímto záznamem:

„Mohamed Ahmad Salame (také znám jako a) Mohamed Ahmad Salami, b) Ameri Al Jawad, c) Jawad Al Ameri, d) Moustapha Salami, e) Moustapha A Salami). Datum narození: a) 22. 9. 1961, b) 18. 10. 1963. Místo narození: a) Abengourou, Pobřeží slonoviny b) Ganta, Nimba County, Libérie. Státní příslušnost: libanonská. Číslo pasu: a) 2210697 (libanonský cestovní pas, platný od 14. 12. 2010 do 14. 12. 2011), b) 1622263 (běžný libanonský pas, platný od 24. 4. 2001 do 23. 4. 2006), c) 004296/00409/00 (diplomatický pas Toga, platný od 21. 8. 2002 do 23. 8. 2007), d) 000275 (liberijský diplomatický pas, platný od 11. 1. 1998 do 10. 1. 2000), e) 002414 (liberijský diplomatický pas, platný od 20. 6. 2001 do 19. 6. 2003), f) D/001217 (liberijský diplomatický pas), g) Diplomatic-2781 (liberijský diplomatický pas). Další informace: a) cestovní pas Pobřeží slonoviny; žádné podrobné údaje, b) majitel společnosti Mohamed and Company Logging Company. Datum zařazení do seznamu podle čl. 6 písm. b): 23. 6. 2004.“

| (4) | Záznam „Edwin M., Snowe jr. Adresa: (6) Elwa Road, Monrovia, Libérie. Datum narození: 11. 2. 1970. Místo narození: Mano River, Grand Cape Mount, Libérie. Státní příslušnost: libérijská. Cestovní pas č.: a) OR/0056672-01, b) D/005072, c) D005640 (diplomatický pas), d) D-00172 (diplomatický pas ECOWAS, platný od 7. 8. 2008 do 6. 7. 2010). Další informace: výkonný ředitel Liberian Petroleum and Refining Corporation (LPRC). Datum zařazení do seznamu podle čl. 6 písm. b): 10. 9. 2004.“ se nahrazuje tímto záznamem:
  „Edwin M., Snowe jr. Adresa: Elwa Road, Monrovia, Libérie. Datum narození: 11. 2. 1970. Místo narození: Mano River, Grand Cape Mount, Libérie. Státní příslušnost: libérijská. Cestovní pas č.: a) OR/0056672-01, b) D/005072, c) D005640 (diplomatický pas), d) D-00172 (diplomatický pas ECOWAS, platný od 7. 8. 2008 do 6. 7. 2010). Další informace: zastupitel, Liberian House of Representatives. Výkonný ředitel Liberian Petroleum and Refining Corporation (LPRC). Datum zařazení do seznamu podle čl. 6 písm. b): 10. 9. 2004.“ |
| --- | --- |

(4)

Záznam „Edwin M., Snowe jr. Adresa: (6) Elwa Road, Monrovia, Libérie. Datum narození: 11. 2. 1970. Místo narození: Mano River, Grand Cape Mount, Libérie. Státní příslušnost: libérijská. Cestovní pas č.: a) OR/0056672-01, b) D/005072, c) D005640 (diplomatický pas), d) D-00172 (diplomatický pas ECOWAS, platný od 7. 8. 2008 do 6. 7. 2010). Další informace: výkonný ředitel Liberian Petroleum and Refining Corporation (LPRC). Datum zařazení do seznamu podle čl. 6 písm. b): 10. 9. 2004.“ se nahrazuje tímto záznamem:

„Edwin M., Snowe jr. Adresa: Elwa Road, Monrovia, Libérie. Datum narození: 11. 2. 1970. Místo narození: Mano River, Grand Cape Mount, Libérie. Státní příslušnost: libérijská. Cestovní pas č.: a) OR/0056672-01, b) D/005072, c) D005640 (diplomatický pas), d) D-00172 (diplomatický pas ECOWAS, platný od 7. 8. 2008 do 6. 7. 2010). Další informace: zastupitel, Liberian House of Representatives. Výkonný ředitel Liberian Petroleum and Refining Corporation (LPRC). Datum zařazení do seznamu podle čl. 6 písm. b): 10. 9. 2004.“

| (5) | Záznam „Tupee Enid Taylor. Datum narození: a) 17. 12. 1960, b) 17. 12. 1962. Liberijský diplomatický pas: D/002216. Další informace: bývalá manželka bývalého prezidenta Charlese Taylora“ se nahrazuje tímto záznamem:
  „Tupee Enid Taylor. Datum narození: a) 17. 12. 1960, b) 17. 12. 1962. Číslo pasu: a) L014670 (libérijský pas, platný od 28. 12. 2009 do 28. 12. 2014) b) D/002216 (liberijský diplomatický pas, platný od 17. 10. 2007 do 17. 10. 2009). Další informace: bývalá manželka bývalého prezidenta Charlese Taylora“ |
| --- | --- |

(5)

Záznam „Tupee Enid Taylor. Datum narození: a) 17. 12. 1960, b) 17. 12. 1962. Liberijský diplomatický pas: D/002216. Další informace: bývalá manželka bývalého prezidenta Charlese Taylora“ se nahrazuje tímto záznamem:

„Tupee Enid Taylor. Datum narození: a) 17. 12. 1960, b) 17. 12. 1962. Číslo pasu: a) L014670 (libérijský pas, platný od 28. 12. 2009 do 28. 12. 2014) b) D/002216 (liberijský diplomatický pas, platný od 17. 10. 2007 do 17. 10. 2009). Další informace: bývalá manželka bývalého prezidenta Charlese Taylora“

---

PŘÍLOHA II

Internetové stránky s informacemi o příslušných orgánech uvedených v čl. 3 odst. 1 a 2, čl. 4 písm. e), článcích 5 a 7, čl. 8 odst. 1 písm. a) a b), čl. 8 odst. 2 a adresa Evropské komise pro účely oznamování

BELGIE

http://www.diplomatie.be/eusanctions

BULHARSKO

http://www.mfa.government.bg

ČESKÁ REPUBLIKA

http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce

DÁNSKO

http://www.um.dk/da/menu/Udenrigspolitik/FredSikkerhedOgInternationalRetsorden/Sanktioner/

NĚMECKO

http://www.bmwi.de/BMWi/Navigation/Aussenwirtschaft/Aussenwirtschaftsrecht/embargos.html

ESTONSKO

http://www.vm.ee/est/kat_622/

IRSKO

http://www.dfa.ie/home/index.aspx?id=28519

ŘECKO

http://www1.mfa.gr/en/foreign-policy/global-issues/international-sanctions.html

ŠPANĚLSKO

http://www.maec.es/es/MenuPpal/Asuntos/Sanciones%20Internacionales/Paginas/Sanciones_%20Internacionales.aspx

FRANCIE

http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/

ITÁLIE

http://www.esteri.it/UE/deroghe.html

KYPR

http://www.mfa.gov.cy/sanctions

LOTYŠSKO

http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539

LITVA

http://www.urm.lt

LUCEMBURSKO

http://www.mae.lu/sanctions

MAĎARSKO

http://www.kormany.hu/download/5/35/50000/ENSZBT-ET-szankcios-tajekoztato.pdf

MALTA

http://www.doi.gov.mt/EN/bodies/boards/sanctions_monitoring.asp

NIZOZEMSKO

http://www.minbuza.nl/sancties

RAKOUSKO

http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version=

POLSKO

http://www.msz.gov.pl

PORTUGALSKO

http://www.min-nestrangeiros.pt

RUMUNSKO

http://www.mae.ro/index.php?unde=doc&id=32311&idlnk=1&cat=3

SLOVINSKO

http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/

SLOVENSKO

http://www.foreign.gov.sk

FINSKO

http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet

ŠVÉDSKO

http://www.ud.se/sanktioner

SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ

www.fco.gov.uk/competentauthorities;

Addresa Evropské komise pro účely oznámení:

| European Commission |
| --- |
| Service for Foreign Policy Instruments (FPI) |
| Office: EEAS/309 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |
| Belgie |
| E-mail: relex-sanctions@ec.europa.eu |

European Commission

Service for Foreign Policy Instruments (FPI)

Office: EEAS/309

B-1049 Bruxelles/Brussel

Belgie

E-mail: relex-sanctions@ec.europa.eu

---

| 11.2.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 38/33 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 38/33

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 117/2012

ze dne 10. února 2012,

kterým se mění nařízení (ES) č. 1295/2008 o dovozu chmele ze třetích zemí

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (1), a zejména na čl. 192 odst. 2 a čl. 195 odst. 2 uvedeného nařízení ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 1295/2008 (2) stanoví v příloze I seznam orgánů ve třetích zemích, které jsou oprávněny k vydávání ověřovacích listin původu ke chmelovým výrobkům z těchto zemí dovezeným. Tyto ověřovací listiny původu jsou uznány za rovnocenné s ověřovací listinou stanovenou článkem 117 nařízení (ES) č. 1234/2007. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 1295/2008 (2) stanoví v příloze I seznam orgánů ve třetích zemích, které jsou oprávněny k vydávání ověřovacích listin původu ke chmelovým výrobkům z těchto zemí dovezeným. Tyto ověřovací listiny původu jsou uznány za rovnocenné s ověřovací listinou stanovenou článkem 117 nařízení (ES) č. 1234/2007.

| (2) | Je povinností příslušných orgánů třetích zemích aktualizovat údaje uvedené v příloze I nařízení (ES) č. 1295/2008 a udržovat úzkou spolupráci s Komisí tím, že budou sdělovat příslušné údaje jejím útvarům. |
| --- | --- |

(2)

Je povinností příslušných orgánů třetích zemích aktualizovat údaje uvedené v příloze I nařízení (ES) č. 1295/2008 a udržovat úzkou spolupráci s Komisí tím, že budou sdělovat příslušné údaje jejím útvarům.

| (3) | Austrálie a Nový Zéland oznámily změny názvu a/nebo adresy orgánu, který je oprávněn k vydávání rovnocenných ověřovacích listin. Seznam v příloze I nařízení (ES) č. 1295/2008 je proto třeba změnit. |
| --- | --- |

(3)

Austrálie a Nový Zéland oznámily změny názvu a/nebo adresy orgánu, který je oprávněn k vydávání rovnocenných ověřovacích listin. Seznam v příloze I nařízení (ES) č. 1295/2008 je proto třeba změnit.

| (4) | Nařízení (ES) č. 1295/2008 proto musí být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(4)

Nařízení (ES) č. 1295/2008 proto musí být odpovídajícím způsobem změněno.

| (5) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha I nařízení (ES) č. 1295/2008 se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 10. února 2012.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 340, 19.12.2008, s. 45.

2

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA I

ORGÁNY OPRÁVNĚNÉ K VYDÁVÁNÍ OVĚŘOVACÍCH LISTIN PRO

chmelové šištice, kód KN: ex 1210

chmelový prášek, kód KN: ex 1210

chmelové šťávy a výtažky, kód KN: 1302 13 00

| Země původu | Oprávněné orgány | Adresa | Kód | Telefon | Fax | E-mail (nepovinný údaj) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austrálie | Quarantine Tasmania
  Quarantine Centre | 163-169 Main Road, |
| Moonah, 7009 |
| Tasmania, |
| Australia |

Země původu

Oprávněné orgány

Adresa

Kód

Telefon

Fax

E-mail (nepovinný údaj)

Austrálie

Quarantine Tasmania

Quarantine Centre

163-169 Main Road,

Moonah, 7009

Tasmania,

Australia

(61-3)

62 33 33 52

62 34 67 85

Kanada

Plant Protection Division, Animal and Plant Health Directorate, Food Production and Inspection Branch, Agriculture and Agri-food Canada

| Floor 2, West Wing 59, |
| --- |
| Camelot Drive |
| Napean, Ontario, |
| K1A OY9 |

Floor 2, West Wing 59,

Camelot Drive

Napean, Ontario,

K1A OY9

(1-613)

952 80 00

991 56 12

Čína

Tianjin Airport Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People's Republic of China

| No. 33 Youyi Road, |
| --- |
| Hexi District |
| Tianjin 300201 |

No. 33 Youyi Road,

Hexi District

Tianjin 300201

(86-22)

28 13 40 78

28 13 40 78

ciqtj2002@163.com

Tianjin Economic and Technical Development Zone Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People's Republic of China

| No. 8, Zhaofaxincun |
| --- |
| 2nd Avenue, TEDA |
| Tianjin 300457 |

No. 8, Zhaofaxincun

2nd Avenue, TEDA

Tianjin 300457

(86-22)

662 98-343

662 98-245

zhujw@tjciq.gov.cn

Inner Mongolia Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People's Republic of China

| No. 12 Erdos Street, |
| --- |
| Saihan District, Huhhot City |
| Inner Mongolia 010020 |

No. 12 Erdos Street,

Saihan District, Huhhot City

Inner Mongolia 010020

(86-471)

434-1943

434-2163

zhaoxb@nmciq.gov.cn

Xinjiang Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People's Republic of China

| No. 116 North Nanhu Road |
| --- |
| Urumqi City |
| Xinjiang 830063 |

No. 116 North Nanhu Road

Urumqi City

Xinjiang 830063

(86-991)

464-0057

464-0050

xjciq_jw@xjciq.gov.cn

Chorvatsko

Križevci College of Agriculture

| Milislava Demerca 1, |
| --- |
| HR-48260 Križevci |

Milislava Demerca 1,

HR-48260 Križevci

(385-48)

279 198

682 790

ssrecec@vguk.hr

Nový Zéland

Ministry of Agriculture and Forestry

| P.O. Box 2526 |
| --- |
| Wellington 6140 |

P.O. Box 2526

Wellington 6140

(64-4)

894-0100

894 0720

Srbsko

Institut za ratarstvo i povrtarstvo/Institute of Field and Vegetable Crops

| 21000 Novi Sad |
| --- |
| Maksima Gorkog 30. |

21000 Novi Sad

Maksima Gorkog 30.

(381-21)

780 365

Operátor: 4898 100

780 198

institut@ifvcns.ns.ac.rs

Jižní Afrika

CSIR Food Science and Technology

| PO Box 395 |
| --- |
| 0001 Pretoria |

PO Box 395

0001 Pretoria

(27-12)

841 31 72

841 35 94

Švýcarsko

Labor Veritas

| Engimattstrasse 11 |
| --- |
| Postfach 353 |
| CH-8027 Zürich |

Engimattstrasse 11

Postfach 353

CH-8027 Zürich

(41-44)

283 29 30

201 42 49

admin@laborveritas.ch

Ukrajina

Productional-Technical Centre (PTZ)

Ukrhmel

| Hlebnaja 27 |
| --- |
| 262028 Zhitomir |

Hlebnaja 27

262028 Zhitomir

(380)

37 21 11

36 73 31

Spojené státy

Washington Department of Agriculture

State Chemical and Hop Lab

| 21 N. 1st Ave. Suite 106 |
| --- |
| Yakima, WA 98902 |

21 N. 1st Ave. Suite 106

Yakima, WA 98902

(1-509)

225 76 26

454 76 99

Idaho Department of Agriculture

Division of Plant Industries

Hop Inspection Lab

| 2270 Old Penitentiary Road |
| --- |
| P.O. Box 790 |
| Boise, ID 83701 |

2270 Old Penitentiary Road

P.O. Box 790

Boise, ID 83701

(1-208)

332 86 20

334 22 83

Oregon Department of Agriculture

Commodity Inspection Division

| 635 Capital Street NE |
| --- |
| Salem, OR 97310-2532 |

635 Capital Street NE

Salem, OR 97310-2532

(1-503)

986 46 20

986 47 37

California Department of Food and Agriculture (CDFA-CAC)

Division of Inspection Services

Analytical Chemistry Laboratory

| 3292 Meadowview Road |
| --- |
| Sacramento, CA 95832 |

3292 Meadowview Road

Sacramento, CA 95832

(1-916)

445 00 29 ou 262 14 34

262 15 72

USDA, GIPSA, FGIS

| 1100 NW Naito Parkway |
| --- |
| Portland, OR 97209-2818 |

1100 NW Naito Parkway

Portland, OR 97209-2818

(1-503)

326 78 87

326 78 96

USDA, GIPSA, TSD, Tech Service Division, Technical Testing Laboratory

| 10383 Nth Ambassador Drive |
| --- |
| Kansas City, MO 64153-1394 |

10383 Nth Ambassador Drive

Kansas City, MO 64153-1394

(1-816)

891 04 01

891 04 78

Zimbabwe

Standards Association of Zimbabwe (SAZ)

| Northend Close, |
| --- |
| Northridge Park |
| Borrowdale, |
| P.O. Box 2259 Harare |

Northend Close,

Northridge Park

Borrowdale,

P.O. Box 2259 Harare

(263-4)

88 20 17, 88 20 21, 88 55 11

88 20 20

info@saz.org.zw saz.org.zw“

---

| 11.2.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 38/36 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 38/36

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 118/2012

ze dne 10. února 2012,

kterým se mění nařízení (ES) č. 2380/2001, (ES) č. 1289/2004, (ES) č. 1455/2004, (ES) č. 1800/2004, (ES) č. 600/2005, (EU) č. 874/2010, prováděcí nařízení (EU) č. 388/2011, (EU) č. 532/2011 a (EU) č. 900/2011, pokud jde o jméno držitele povolení některých doplňkových látek v krmivech, a opravuje prováděcí nařízení (EU) č. 532/2011

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 ze dne 22. září 2003 o doplňkových látkách používaných ve výživě zvířat (1), a zejména na čl. 13 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Společnosti Alpharma BVBA a Pfizer Ltd. předložily žádost podle čl. 13 odst. 3 nařízení (ES) č. 1831/2003 s návrhem změny jména držitele povolení, pokud jde o nařízení Komise (ES) č. 2380/2001 ze dne 5. prosince 2001, kterým se povoluje doplňková látka v krmivech na dobu 10 let (2), (ES) č. 1289/2004 ze dne 14. července 2004 o povolení na dobu deseti let doplňkové látky „Deccox®“, která patří do skupiny kokcidiostatik a dalších léčebných látek, v krmivech (3), (ES) č. 1455/2004 ze dne 16. srpna 2004 o povolení přídavné látky „Avatec 15 %“, která patří do skupiny kokcidiostatik a jiných lékařských látek v krmivech na dobu deseti let (4), (ES) č. 1800/2004 ze dne 15. října 2004 o povolení na dobu deseti let doplňkové látky „Cycostat 66G“, která patří do skupiny kokcidiostatik a dalších léčebných látek, v krmivech (5), (ES) č. 600/2005 ze dne 18. dubna 2005, kterým se znovu povoluje na deset let kokcidiostatikum jako doplňková látka v krmivech, dočasně povoluje doplňková látka a trvale povolují některé doplňkové látky v krmivech (6), (EU) č. 874/2010 ze dne 5. října 2010 o povolení lasalocidu sodného A jako doplňkové látky pro krůty do stáří 16 týdnů (držitel povolení Alpharma (Belgie) BVBA) a o změně nařízení (ES) č. 2430/1999 (7), prováděcího nařízení Komise (EU) č. 388/2011 ze dne 19. dubna 2011 o povolení maduramicinu amonného alfa jako doplňkové látky pro výkrm kuřat (držitel povolení Alpharma (Belgium) BVBA) a o změně nařízení (ES) č. 2430/1999 (8), (EU) č. 532/2011 31. května 2011 o povolení robenidinu hydrochloridu jako doplňkové látky pro chovné králíky a výkrm králíků (držitel povolení Alpharma Belgium BVBA) a o změně nařízení (ES) č. 2430/1999 a (ES) č. 1800/2004 (9) a pokud jde o nařízení (EU) č. 900/2011 ze dne 7. září 2011 o povolení lasalocidu sodného A jako doplňkové látky pro bažanty, perličky, křepelky a koroptve jiné než nosnice (držitel povolení Alpharma (Belgie) BVBA) (10). |
| --- | --- |

(1)

Společnosti Alpharma BVBA a Pfizer Ltd. předložily žádost podle čl. 13 odst. 3 nařízení (ES) č. 1831/2003 s návrhem změny jména držitele povolení, pokud jde o nařízení Komise (ES) č. 2380/2001 ze dne 5. prosince 2001, kterým se povoluje doplňková látka v krmivech na dobu 10 let (2), (ES) č. 1289/2004 ze dne 14. července 2004 o povolení na dobu deseti let doplňkové látky „Deccox®“, která patří do skupiny kokcidiostatik a dalších léčebných látek, v krmivech (3), (ES) č. 1455/2004 ze dne 16. srpna 2004 o povolení přídavné látky „Avatec 15 %“, která patří do skupiny kokcidiostatik a jiných lékařských látek v krmivech na dobu deseti let (4), (ES) č. 1800/2004 ze dne 15. října 2004 o povolení na dobu deseti let doplňkové látky „Cycostat 66G“, která patří do skupiny kokcidiostatik a dalších léčebných látek, v krmivech (5), (ES) č. 600/2005 ze dne 18. dubna 2005, kterým se znovu povoluje na deset let kokcidiostatikum jako doplňková látka v krmivech, dočasně povoluje doplňková látka a trvale povolují některé doplňkové látky v krmivech (6), (EU) č. 874/2010 ze dne 5. října 2010 o povolení lasalocidu sodného A jako doplňkové látky pro krůty do stáří 16 týdnů (držitel povolení Alpharma (Belgie) BVBA) a o změně nařízení (ES) č. 2430/1999 (7), prováděcího nařízení Komise (EU) č. 388/2011 ze dne 19. dubna 2011 o povolení maduramicinu amonného alfa jako doplňkové látky pro výkrm kuřat (držitel povolení Alpharma (Belgium) BVBA) a o změně nařízení (ES) č. 2430/1999 (8), (EU) č. 532/2011 31. května 2011 o povolení robenidinu hydrochloridu jako doplňkové látky pro chovné králíky a výkrm králíků (držitel povolení Alpharma Belgium BVBA) a o změně nařízení (ES) č. 2430/1999 a (ES) č. 1800/2004 (9) a pokud jde o nařízení (EU) č. 900/2011 ze dne 7. září 2011 o povolení lasalocidu sodného A jako doplňkové látky pro bažanty, perličky, křepelky a koroptve jiné než nosnice (držitel povolení Alpharma (Belgie) BVBA) (10).

| (2) | Žadatelé tvrdí, že v důsledku převzetí společnosti Alpharma BVBA společností Pfizer Ltd. vlastní společnost Pfizer Ltd s účinkem od 1. března 2011 výlučná práva pro uvádění na trh doplňkových látek dekochinát, lasalocid sodný A, maduramicin amonný alfa, robenidin hydrochlorid a salinomycinát. |
| --- | --- |

(2)

Žadatelé tvrdí, že v důsledku převzetí společnosti Alpharma BVBA společností Pfizer Ltd. vlastní společnost Pfizer Ltd s účinkem od 1. března 2011 výlučná práva pro uvádění na trh doplňkových látek dekochinát, lasalocid sodný A, maduramicin amonný alfa, robenidin hydrochlorid a salinomycinát.

| (3) | Navrhovaná změna podmínek povolení je čistě správní povahy a neobnáší nové hodnocení doplňkových látek. Evropský úřad pro bezpečnost potravin byl o žádosti informován. |
| --- | --- |

(3)

Navrhovaná změna podmínek povolení je čistě správní povahy a neobnáší nové hodnocení doplňkových látek. Evropský úřad pro bezpečnost potravin byl o žádosti informován.

| (4) | Aby mohl žadatel uplatňovat svá práva pro uvádění na trh pod názvem Pfizer Ltd, je nutné změnit podmínky povolení. |
| --- | --- |

(4)

Aby mohl žadatel uplatňovat svá práva pro uvádění na trh pod názvem Pfizer Ltd, je nutné změnit podmínky povolení.

| (5) | Nařízení (ES) č. 2380/2001, (ES) č. 1289/2004, (ES) č. 1455/2004, (ES) No 1800/2004, (ES) č. 600/2005, (EU) č. 874/2010, prováděcí nařízení (EU) č. 388/2011, (EU) No 532/2011 a (EU) č. 900/2011 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(5)

Nařízení (ES) č. 2380/2001, (ES) č. 1289/2004, (ES) č. 1455/2004, (ES) No 1800/2004, (ES) č. 600/2005, (EU) č. 874/2010, prováděcí nařízení (EU) č. 388/2011, (EU) No 532/2011 a (EU) č. 900/2011 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (6) | Jelikož změny podmínek povolení nesouvisí s bezpečnostními důvody, je vhodné stanovit přechodné období pro spotřebování stávajících zásob. |
| --- | --- |

(6)

Jelikož změny podmínek povolení nesouvisí s bezpečnostními důvody, je vhodné stanovit přechodné období pro spotřebování stávajících zásob.

| (7) | Maximální limity reziduí pro krůty a výkrm kuřat, vložené do přílohy nařízení (ES) č. 1800/2004 nařízením Komise (ES) č. 101/2009 (11), a obchodní název „Robenz 66G“ pro krůty a výkrm kuřat, vložený do přílohy nařízení (ES) č. 1800/2004 nařízením Komise (ES) č. 214/2009 (12), byly v důsledku chyby vypuštěny v příloze nařízení (ES) č. 1800/2004 ve znění prováděcího nařízení (EU) č. 532/2011. Je proto nutné znovu vložit uvedené maximální limity reziduí a uvedený obchodní název. |
| --- | --- |

(7)

Maximální limity reziduí pro krůty a výkrm kuřat, vložené do přílohy nařízení (ES) č. 1800/2004 nařízením Komise (ES) č. 101/2009 (11), a obchodní název „Robenz 66G“ pro krůty a výkrm kuřat, vložený do přílohy nařízení (ES) č. 1800/2004 nařízením Komise (ES) č. 214/2009 (12), byly v důsledku chyby vypuštěny v příloze nařízení (ES) č. 1800/2004 ve znění prováděcího nařízení (EU) č. 532/2011. Je proto nutné znovu vložit uvedené maximální limity reziduí a uvedený obchodní název.

| (8) | Proto by příloha prováděcího nařízení (EU) č. 532/2011 měla být odpovídajícím způsobem opravena. |
| --- | --- |

(8)

Proto by příloha prováděcího nařízení (EU) č. 532/2011 měla být odpovídajícím způsobem opravena.

| (9) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(9)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změna nařízení (ES) č. 2380/2001

Ve sloupci 2 přílohy nařízení (ES) č. 2380/2001 se slova „Alpharma Belgium BVBA“ nahrazují slovy „Pfizer Ltd.“.

Článek 2

Změna nařízení (ES) č. 1289/2004

Ve sloupci 2 přílohy nařízení (ES) č. 1289/2004 se slova „Alpharma (Belgium) BVBA“ nahrazují slovy „Pfizer Ltd.“.

Článek 3

Změna nařízení (ES) č. 1455/2004

Ve sloupci 2 přílohy nařízení (ES) č. 1455/2004 se slova „Alpharma (Belgie) BVBA“ nahrazují slovy „Pfizer Ltd.“.

Článek 4

Změna nařízení (ES) č. 1800/2004

Ve sloupci 2 přílohy nařízení (ES) č. 1800/2004 se slova „Alpharma Belgium BVBA“ nahrazují slovy „Pfizer Ltd.“.

Článek 5

Změna nařízení (ES) č. 600/2005

Ve sloupci 2 přílohy I nařízení (ES) č. 600/2005 se slova „Alpharma (Belgium) BVBA“ nahrazují slovy „Pfizer Ltd.“.

Článek 6

Změny nařízení Komise (EU) č. 874/2010

Ve sloupci 2 přílohy nařízení (EU) č. 874/2010 se slova „Alpharma (Belgium) BVBA“ nahrazují slovy „Pfizer Ltd.“.

Článek 7

Změny prováděcího nařízení (EU) č. 388/2011

Ve sloupci 2 přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 388/2011 se slova „Alpharma (Belgium) BVBA“ nahrazují slovy „Pfizer Ltd.“.

Článek 8

Změny prováděcího nařízení Komise (EU) č. 532/2011

Ve sloupci 2 přílohy I prováděcího nařízení Komise (EU) č. 532/2011 se slova „Alpharma Belgium BVBA“ nahrazují slovy „Pfizer Ltd.“.

Článek 9

Změny prováděcího nařízení Komise (EU) č. 900/2011

Ve sloupci 2 přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 900/2011 se slova „Alpharma (Belgie) BVBA“ nahrazují slovy „Pfizer Ltd.“.

Článek 10

Oprava prováděcího nařízení (EU) č. 532/2011

Příloha II prováděcího nařízení (EU) č. 532/2011 se opravuje v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 11

Přechodná opatření

Stávající zásoby, které jsou v souladu s ustanoveními použitelnými před datem vstupu tohoto nařízení v platnost, mohou být nadále uváděny na trh a používány až do 2. září 2012.

Článek 12

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 10 a příloha se však použijí ode dne 21. června 2011.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 10. února 2012.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Úř. věst. L 321, 6.12.2001, s. 18.

2

(3)  Úř. věst. L 243, 15.7.2004, s. 15.

3

(4)  Úř. věst. L 269, 17.8.2004, s. 14.

4

(5)  Úř. věst. L 317, 16.10.2004, s. 37.

5

(6)  Úř. věst. L 99, 19.4.2005, s. 5.

6

(7)  Úř. věst. L 263, 6.10.2010, s. 1.

7

(8)  Úř. věst. L 104, 20.4.2011, s. 3.

8

(9)  Úř. věst. L 146, 1.6.2011, s. 7.

9

(10)  Úř. věst. L 231, 8.9.2011, s. 15.

10

(11)  Úř. věst. L 34, 4.2.2009, s. 5.

11

(12)  Úř. věst. L 73, 19.3.2009, s. 12.

12

---

PŘÍLOHA

V příloze II prováděcího nařízení (EU) č. 532/2011 se příloha nařízení (ES) č. 1800/2004 ve znění prováděcího nařízení (EU) č. 532/2011 mění takto:

| (1) | Ve sloupci 3 se slova „(Cycostat 66G)“ nahrazují slovy „(Robenz 66 G)“. |
| --- | --- |

(1)

Ve sloupci 3 se slova „(Cycostat 66G)“ nahrazují slovy „(Robenz 66 G)“.

| (2) | Doplňuje se nový sloupec:
  „Maximální limity reziduí v příslušných potravinách živočišného původu
  800 μg robenidin hydrochloridu/kg jater v syrovém stavu.
  350 μg robenidin hydrochloridu/kg ledvin v syrovém stavu.
  200 μg robenidin hydrochloridu/kg svaloviny v syrovém stavu.
  1 300 μg robenidin hydrochloridu/kg kůže/tuku v syrovém stavu.
  400 μg látky robenidin hydrochlorid/kg kůže/tuku.
  400 μg robenidin hydrochloridu/kg jater v syrovém stavu.
  200 μg robenidin hydrochloridu/kg ledvin v syrovém stavu.
  200 μg robenidin hydrochloridu/kg svaloviny v syrovém stavu.“ |
| --- | --- |

(2)

Doplňuje se nový sloupec:

„Maximální limity reziduí v příslušných potravinách živočišného původu

800 μg robenidin hydrochloridu/kg jater v syrovém stavu.

350 μg robenidin hydrochloridu/kg ledvin v syrovém stavu.

200 μg robenidin hydrochloridu/kg svaloviny v syrovém stavu.

1 300 μg robenidin hydrochloridu/kg kůže/tuku v syrovém stavu.

400 μg látky robenidin hydrochlorid/kg kůže/tuku.

400 μg robenidin hydrochloridu/kg jater v syrovém stavu.

200 μg robenidin hydrochloridu/kg ledvin v syrovém stavu.

200 μg robenidin hydrochloridu/kg svaloviny v syrovém stavu.“

---

| 11.2.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 38/40 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 38/40

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 119/2012

ze dne 10. února 2012

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

| (2) | Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(2)

Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 10. února 2012.

Za Komisi, jménem předsedy,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | MA | 55,6 |
| TN | 77,0 |
| TR | 129,1 |
| ZZ | 87,2 |
| 0707 00 05 | EG | 229,9 |
| JO | 137,5 |
| TR | 159,9 |
| US | 57,6 |
| ZZ | 146,2 |
| 0709 91 00 | EG | 330,9 |
| ZZ | 330,9 |
| 0709 93 10 | MA | 82,8 |
| TR | 183,3 |
| ZZ | 133,1 |
| 0805 10 20 | EG | 48,9 |
| IL | 72,0 |
| MA | 54,5 |
| TN | 54,0 |
| TR | 74,4 |
| ZZ | 60,8 |
| 0805 20 10 | IL | 163,3 |
| MA | 104,6 |
| ZZ | 134,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 60,1 |
| EG | 95,0 |
| IL | 118,1 |
| JM | 98,5 |
| MA | 80,9 |
| TR | 72,9 |
| ZZ | 87,6 |
| 0805 50 10 | EG | 61,9 |
| TR | 61,8 |
| ZZ | 61,9 |
| 0808 10 80 | CA | 123,2 |
| CL | 98,4 |
| CN | 111,0 |
| MK | 26,7 |
| US | 158,2 |
| ZZ | 103,5 |
| 0808 30 90 | CL | 48,2 |
| CN | 74,6 |
| US | 122,3 |
| ZA | 100,5 |
| ZZ | 86,4 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

MA

55,6

TN

77,0

TR

129,1

ZZ

87,2

0707 00 05

EG

229,9

JO

137,5

TR

159,9

US

57,6

ZZ

146,2

0709 91 00

EG

330,9

ZZ

330,9

0709 93 10

MA

82,8

TR

183,3

ZZ

133,1

0805 10 20

EG

48,9

IL

72,0

MA

54,5

TN

54,0

TR

74,4

ZZ

60,8

0805 20 10

IL

163,3

MA

104,6

ZZ

134,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

60,1

EG

95,0

IL

118,1

JM

98,5

MA

80,9

TR

72,9

ZZ

87,6

0805 50 10

EG

61,9

TR

61,8

ZZ

61,9

0808 10 80

CA

123,2

CL

98,4

CN

111,0

MK

26,7

US

158,2

ZZ

103,5

0808 30 90

CL

48,2

CN

74,6

US

122,3

ZA

100,5

ZZ

86,4

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

| 11.2.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 38/42 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 38/42

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 120/2012

ze dne 10. února 2012,

kterým se stanoví koeficient přidělení použitelný na žádosti o dovozní licence na olivový olej podané od 6. do 7. února 2012 v rámci tuniské celní kvóty a pozastavuje vydání dovozních licencí na měsíc únor 2012

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1301/2006 ze dne 31. srpna 2006, kterým se stanoví společná pravidla ke správě dovozních celních kvót pro zemědělské produkty, které podléhají režimu dovozních licencí (2), a zejména na čl. 7 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ustanovení čl. 3 odst. 1 a 2 protokolu č. 1 (3) Evropsko-středomořské dohody zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Tuniskou republikou na straně druhé (4) otevírá celní kvóty s nulovou celní sazbu na dovozy nezpracovaného olivového oleje kódů KN 1509 10 10 a 1509 10 90 zcela získaného v Tunisku a přepravovaného přímo z této země do Evropské unie, v rámci limitu stanoveného pro každý rok. |
| --- | --- |

(1)

Ustanovení čl. 3 odst. 1 a 2 protokolu č. 1 (3) Evropsko-středomořské dohody zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Tuniskou republikou na straně druhé (4) otevírá celní kvóty s nulovou celní sazbu na dovozy nezpracovaného olivového oleje kódů KN 1509 10 10 a 1509 10 90 zcela získaného v Tunisku a přepravovaného přímo z této země do Evropské unie, v rámci limitu stanoveného pro každý rok.

| (2) | Ustanovení čl. 2 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1918/2006 ze dne 20. prosince 2006 o otevření a správě celní kvóty pro olivový olej pocházející z Tuniska (5) stanoví měsíční množstevní limity pro vydání dovozních licencí. |
| --- | --- |

(2)

Ustanovení čl. 2 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1918/2006 ze dne 20. prosince 2006 o otevření a správě celní kvóty pro olivový olej pocházející z Tuniska (5) stanoví měsíční množstevní limity pro vydání dovozních licencí.

| (3) | V souladu s čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 1918/2006 byly příslušným orgánům podány žádosti na vydání dovozních licencí na celkové množství překračující měsíční limit stanovený na měsíc únor v čl. 2 odst. 2 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(3)

V souladu s čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 1918/2006 byly příslušným orgánům podány žádosti na vydání dovozních licencí na celkové množství překračující měsíční limit stanovený na měsíc únor v čl. 2 odst. 2 uvedeného nařízení.

| (4) | Za těchto podmínek musí Komise stanovit koeficient přidělení umožňující vydání dovozních licencí v poměru k dostupnému množství. |
| --- | --- |

(4)

Za těchto podmínek musí Komise stanovit koeficient přidělení umožňující vydání dovozních licencí v poměru k dostupnému množství.

| (5) | Po dosažení limitu na měsíc únor nelze vydat žádnou dovozní licenci na uvedený měsíc, |
| --- | --- |

(5)

Po dosažení limitu na měsíc únor nelze vydat žádnou dovozní licenci na uvedený měsíc,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Pro žádosti o dovozní licence podané od 6. do 7. února 2012 podle čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 1918/2006 se určuje koeficient přidělení 12,493792 %.

Vydání dovozních licencí na množství, o něž bylo žádáno ode dne 13. února 2012, se na únor 2012 pozastavuje.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 11. února 2012.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 10. února 2012.

Za Komisi, jménem předsedy,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 238, 1.9.2006, s. 13.

2

(3)  Úř. věst. L 97, 30.3.1998, s. 57.

3

(4)  Úř. věst. L 97, 30.3.1998, s. 2.

4

(5)  Úř. věst. L 365, 21.12.2006, s. 84.

5

---

ROZHODNUTÍ

| 11.2.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 38/43 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 38/43

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY 2012/74/SZBP

ze dne 10. února 2012,

kterým se provádí rozhodnutí 2010/656/SZBP, kterým se obnovují omezující opatření vůči Pobřeží slonoviny

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 31 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2010/656/SZBP ze dne 29. října 2010, kterým se obnovují omezující opatření vůči Pobřeží slonoviny (1), a zejména na čl. 6 odst. 2 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 29. října 2010 přijala Rada rozhodnutí 2010/656/SZBP. |
| --- | --- |

(1)

Dne 29. října 2010 přijala Rada rozhodnutí 2010/656/SZBP.

| (2) | Vzhledem k vývoji situace v Pobřeží slonoviny by měl být změněn seznam osob a subjektů, na něž se vztahují omezující opatření, uvedený v příloze II rozhodnutí 2010/656/SZBP, |
| --- | --- |

(2)

Vzhledem k vývoji situace v Pobřeží slonoviny by měl být změněn seznam osob a subjektů, na něž se vztahují omezující opatření, uvedený v příloze II rozhodnutí 2010/656/SZBP,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Osoby uvedené na seznamu v příloze tohoto rozhodnutí se vyjímají ze seznamu uvedeného v příloze II rozhodnutí 2010/656/SZBP.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 10. února 2012.

Za Radu

předsedkyně

C. ANTORINI

---

(1)  Úř. věst. L 285, 30.10.2010, s. 28.

1

---

PŘÍLOHA

Osoby podle článku 1

| 1 | pan Frank Anderson Kouassi |
| --- | --- |
| 2 | pan Yanon Yapo |
| 3 | pan Benjamin Yapo Atsé |
| 4 | pan Blaise N'Goua Abi |
| 5 | paní Anne Jacqueline Lohoués Oble |
| 6 | paní Angèle Gnonsoa |
| 7 | paní Danièle Boni Claverie |
| 8 | pan Ettien Amoikon |
| 9 | pan Kata Kéké Joseph |
| 10 | pan Touré Amara |
| 11 | paní Anne Gnahouret Tatret |
| 12 | pan Thomas N'Guessan Yao |
| 13 | paní Odette Lago Daléba Loan |
| 14 | pan Georges Armand Alexis Ouégnin |
| 15 | pan Rafaël Dogo Djéréké |
| 16 | paní Marie Odette Lorougnon Souhonon |
| 17 | pan Felix Nanihio |
| 18 | pan Lahoua Souanga Etienne |
| 19 | pan Jean Baptiste Akrou |
| 20 | pan Lambert Kessé Feh |
| 21 | Togba Norbert |
| 22 | Kone Doféré |
| 23 | Hanny Tchélé Brigitte |
| 24 | Jacques Zady |
| 25 | Ali Keita |
| 26 | Blon Siki Blaise |
| 27 | Moustapha Aziz |
| 28 | Gnamien Yao |
| 29 | Ghislain N'Gbechi |
| 30 | Deby Dally Balawourou |

1

pan Frank Anderson Kouassi

2

pan Yanon Yapo

3

pan Benjamin Yapo Atsé

4

pan Blaise N'Goua Abi

5

paní Anne Jacqueline Lohoués Oble

6

paní Angèle Gnonsoa

7

paní Danièle Boni Claverie

8

pan Ettien Amoikon

9

pan Kata Kéké Joseph

10

pan Touré Amara

11

paní Anne Gnahouret Tatret

12

pan Thomas N'Guessan Yao

13

paní Odette Lago Daléba Loan

14

pan Georges Armand Alexis Ouégnin

15

pan Rafaël Dogo Djéréké

16

paní Marie Odette Lorougnon Souhonon

17

pan Felix Nanihio

18

pan Lahoua Souanga Etienne

19

pan Jean Baptiste Akrou

20

pan Lambert Kessé Feh

21

Togba Norbert

22

Kone Doféré

23

Hanny Tchélé Brigitte

24

Jacques Zady

25

Ali Keita

26

Blon Siki Blaise

27

Moustapha Aziz

28

Gnamien Yao

29

Ghislain N'Gbechi

30

Deby Dally Balawourou

---

| 11.2.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 38/45 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 38/45

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 9. února 2012

o uznání Ghany podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/106/ES, pokud jde o systémy výcviku a vydávání průkazů způsobilosti námořníkům

(oznámeno pod číslem K(2012) 616)

(Text s významem pro EHP)

(2012/75/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/106/ES ze dne 19. listopadu 2008 o minimální úrovni výcviku námořníků (1), a zejména na čl. 19 odst. 3 první pododstavec uvedené směrnice,

s ohledem na žádost Kypru ze dne 13. května 2005,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle směrnice 2008/106/ES mohou členské státy rozhodnout, zda potvrdí odpovídající průkazy způsobilosti námořníků vydané třetími zeměmi za předpokladu, že dotčená třetí země je uznána Komisí. Uvedené třetí země musí splňovat všechny požadavky Úmluvy Mezinárodní námořní organizace (IMO) o normách výcviku, kvalifikace a strážní služby námořníků z roku 1978 (úmluva STCW) (2) ve znění změny z roku 1995. |
| --- | --- |

(1)

Podle směrnice 2008/106/ES mohou členské státy rozhodnout, zda potvrdí odpovídající průkazy způsobilosti námořníků vydané třetími zeměmi za předpokladu, že dotčená třetí země je uznána Komisí. Uvedené třetí země musí splňovat všechny požadavky Úmluvy Mezinárodní námořní organizace (IMO) o normách výcviku, kvalifikace a strážní služby námořníků z roku 1978 (úmluva STCW) (2) ve znění změny z roku 1995.

| (2) | Žádost o uznání Ghany předložil Kypr dopisem ze dne 13. května 2005. Na základě této žádosti Komise posoudila systémy výcviku a vydávání průkazů způsobilosti v Ghaně s cílem ověřit, zda Ghana splňuje všechny požadavky úmluvy STCW, a zda byla přijata vhodná opatření k zabránění podvodům s průkazy způsobilosti. Toto posouzení vychází z výsledků inspekce, kterou provedli odborníci z Evropské agentury pro námořní bezpečnost v prosinci 2009. Během uvedené inspekce byly v systémech výcviku a vydávání průkazů způsobilosti zjištěny některé nedostatky. |
| --- | --- |

(2)

Žádost o uznání Ghany předložil Kypr dopisem ze dne 13. května 2005. Na základě této žádosti Komise posoudila systémy výcviku a vydávání průkazů způsobilosti v Ghaně s cílem ověřit, zda Ghana splňuje všechny požadavky úmluvy STCW, a zda byla přijata vhodná opatření k zabránění podvodům s průkazy způsobilosti. Toto posouzení vychází z výsledků inspekce, kterou provedli odborníci z Evropské agentury pro námořní bezpečnost v prosinci 2009. Během uvedené inspekce byly v systémech výcviku a vydávání průkazů způsobilosti zjištěny některé nedostatky.

| (3) | Komise předala členským státům zprávu o výsledcích posouzení. |
| --- | --- |

(3)

Komise předala členským státům zprávu o výsledcích posouzení.

| (4) | Dopisem ze dne 20. prosince 2010 požádala Komise Ghanu o poskytnutí důkazů o tom, že zjištěné nedostatky byly napraveny. |
| --- | --- |

(4)

Dopisem ze dne 20. prosince 2010 požádala Komise Ghanu o poskytnutí důkazů o tom, že zjištěné nedostatky byly napraveny.

| (5) | V dopise ze dne 21. února 2011 poskytla Ghana požadované informace a důkazy o provádění vhodných a dostatečných nápravných opatření, jejichž cílem je vyřešit většinu nedostatků zjištěných při posuzování souladu. |
| --- | --- |

(5)

V dopise ze dne 21. února 2011 poskytla Ghana požadované informace a důkazy o provádění vhodných a dostatečných nápravných opatření, jejichž cílem je vyřešit většinu nedostatků zjištěných při posuzování souladu.

| (6) | Dva nedostatky však zatím odstraněny nebyly. První se týká skutečnosti, že Ghana plně nezajišťuje, aby námořní služba konaná v námořnictvu nebo na pilotních lodích byla skutečně relevantní pro znalosti požadované pro vydávání průkazů. Druhý nedostatek se týká nedostatečného protipožárního výcviku a vybavení námořnického vzdělávacího ústavu. Ghana byla proto vyzvána, aby v tomto směru provedla další nápravná opatření. Tyto nedostatky však neopravňují ke zpochybnění celkové úrovně souladu Ghany s požadavky STCW na výcvik a osvědčování způsobilosti námořníků. |
| --- | --- |

(6)

Dva nedostatky však zatím odstraněny nebyly. První se týká skutečnosti, že Ghana plně nezajišťuje, aby námořní služba konaná v námořnictvu nebo na pilotních lodích byla skutečně relevantní pro znalosti požadované pro vydávání průkazů. Druhý nedostatek se týká nedostatečného protipožárního výcviku a vybavení námořnického vzdělávacího ústavu. Ghana byla proto vyzvána, aby v tomto směru provedla další nápravná opatření. Tyto nedostatky však neopravňují ke zpochybnění celkové úrovně souladu Ghany s požadavky STCW na výcvik a osvědčování způsobilosti námořníků.

| (7) | Výsledky posouzení souladu a zhodnocení informací poskytnutých Ghanou prokázaly, že Ghana splňuje příslušné požadavky úmluvy STCW a přijala vhodná opatření k zabránění podvodům s průkazy způsobilosti. |
| --- | --- |

(7)

Výsledky posouzení souladu a zhodnocení informací poskytnutých Ghanou prokázaly, že Ghana splňuje příslušné požadavky úmluvy STCW a přijala vhodná opatření k zabránění podvodům s průkazy způsobilosti.

| (8) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro ochranu mořského prostředí a zabránění znečišťování z lodí, |
| --- | --- |

(8)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro ochranu mořského prostředí a zabránění znečišťování z lodí,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Pro účely článku 19 směrnice 2008/106/ES se Ghana uznává, pokud jde o systémy výcviku a vydávání průkazů způsobilosti námořníkům.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 9. února 2012.

Za Komisi

Siim KALLAS

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. L 323, 3.12.2008, s. 33.

1

(2)  Přijatá Mezinárodní námořní organizací.

2

---

| 11.2.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 38/46 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 38/46

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 9. února 2012

o uznání Uruguaye podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/106/ES, pokud jde o systémy výcviku a vydávání průkazů způsobilosti námořníkům

(oznámeno pod číslem K(2012) 619)

(Text s významem pro EHP)

(2012/76/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/106/ES ze dne 19. listopadu 2008 o minimální úrovni výcviku námořníků (1), a zejména na čl. 19 odst. 3 první pododstavec uvedené směrnice,

s ohledem na žádost Španělska ze dne 14. února 2006,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle směrnice 2008/106/ES mohou členské státy rozhodnout, zda potvrdí odpovídající průkazy způsobilosti námořníků vydané třetími zeměmi za předpokladu, že dotčená třetí země je uznána Komisí. Uvedené třetí země musí splňovat všechny požadavky Úmluvy Mezinárodní námořní organizace (IMO) o normách výcviku, kvalifikace a strážní služby námořníků z roku 1978 (úmluva STCW) (2) ve znění změny z roku 1995. |
| --- | --- |

(1)

Podle směrnice 2008/106/ES mohou členské státy rozhodnout, zda potvrdí odpovídající průkazy způsobilosti námořníků vydané třetími zeměmi za předpokladu, že dotčená třetí země je uznána Komisí. Uvedené třetí země musí splňovat všechny požadavky Úmluvy Mezinárodní námořní organizace (IMO) o normách výcviku, kvalifikace a strážní služby námořníků z roku 1978 (úmluva STCW) (2) ve znění změny z roku 1995.

| (2) | Žádost o uznání Uruguaye předložilo Španělsko dopisem ze dne 14. února 2006. Na základě této žádosti Komise posoudila systémy výcviku a vydávání průkazů způsobilosti v Uruguayi s cílem ověřit, zda Uruguay splňuje všechny požadavky úmluvy STCW, a zda byla přijata vhodná opatření k zabránění podvodům s průkazy způsobilosti. Toto posouzení vychází z výsledků inspekce, kterou provedli odborníci z Evropské agentury pro námořní bezpečnost v červnu 2007. Během uvedené inspekce byly v systémech výcviku a vydávání průkazů způsobilosti zjištěny některé nedostatky. |
| --- | --- |

(2)

Žádost o uznání Uruguaye předložilo Španělsko dopisem ze dne 14. února 2006. Na základě této žádosti Komise posoudila systémy výcviku a vydávání průkazů způsobilosti v Uruguayi s cílem ověřit, zda Uruguay splňuje všechny požadavky úmluvy STCW, a zda byla přijata vhodná opatření k zabránění podvodům s průkazy způsobilosti. Toto posouzení vychází z výsledků inspekce, kterou provedli odborníci z Evropské agentury pro námořní bezpečnost v červnu 2007. Během uvedené inspekce byly v systémech výcviku a vydávání průkazů způsobilosti zjištěny některé nedostatky.

| (3) | Komise předala členským státům zprávu o výsledcích posouzení. |
| --- | --- |

(3)

Komise předala členským státům zprávu o výsledcích posouzení.

| (4) | Dopisy ze dne 16. února 2009 a 8. prosince 2010 požádala Komise Uruguay o poskytnutí důkazů o tom, že zjištěné nedostatky byly napraveny. |
| --- | --- |

(4)

Dopisy ze dne 16. února 2009 a 8. prosince 2010 požádala Komise Uruguay o poskytnutí důkazů o tom, že zjištěné nedostatky byly napraveny.

| (5) | V dopisech ze dnů 30. dubna 2009 a 18. března 2011 poskytla Uruguay požadované informace a důkazy o provádění vhodných a dostatečných nápravných opatření, jejichž cílem je vyřešit většinu nedostatků zjištěných při posuzování souladu. |
| --- | --- |

(5)

V dopisech ze dnů 30. dubna 2009 a 18. března 2011 poskytla Uruguay požadované informace a důkazy o provádění vhodných a dostatečných nápravných opatření, jejichž cílem je vyřešit většinu nedostatků zjištěných při posuzování souladu.

| (6) | Dva nedostatky však zatím odstraněny nebyly. První se týká skutečnosti, že systém norem kvality se nevztahuje na některé správní činnosti, jako např. schvalování výcvikových programů. Druhý nedostatek se týká vzoru průkazů způsobilosti. Uruguay byla proto vyzvána, aby v tomto směru provedla další nápravná opatření. Tyto nedostatky však neopravňují ke zpochybnění celkové úrovně souladu Uruguaye s požadavky STCW na výcvik a osvědčování způsobilosti námořníků. |
| --- | --- |

(6)

Dva nedostatky však zatím odstraněny nebyly. První se týká skutečnosti, že systém norem kvality se nevztahuje na některé správní činnosti, jako např. schvalování výcvikových programů. Druhý nedostatek se týká vzoru průkazů způsobilosti. Uruguay byla proto vyzvána, aby v tomto směru provedla další nápravná opatření. Tyto nedostatky však neopravňují ke zpochybnění celkové úrovně souladu Uruguaye s požadavky STCW na výcvik a osvědčování způsobilosti námořníků.

| (7) | Výsledky posouzení souladu a zhodnocení informací poskytnutých Uruguayí prokázaly, že Uruguay splňuje příslušné požadavky úmluvy STCW a přijala vhodná opatření k zabránění podvodům s průkazy způsobilosti. |
| --- | --- |

(7)

Výsledky posouzení souladu a zhodnocení informací poskytnutých Uruguayí prokázaly, že Uruguay splňuje příslušné požadavky úmluvy STCW a přijala vhodná opatření k zabránění podvodům s průkazy způsobilosti.

| (8) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro ochranu mořského prostředí a zabránění znečišťování z lodí, |
| --- | --- |

(8)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro ochranu mořského prostředí a zabránění znečišťování z lodí,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Pro účely článku 19 směrnice 2008/106/ES se Uruguay uznává, pokud jde o systémy výcviku a vydávání průkazů způsobilosti námořníkům.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 9. února 2012.

Za Komisi

Siim KALLAS

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. L 323, 3.12.2008, s. 33.

1

(2)  Přijatá Mezinárodní námořní organizací.

2

---

| 11.2.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 38/47 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 38/47

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 9. února 2012

o nezařazení flufenoxuronu pro typ přípravku 18 do přílohy I, IA nebo IB směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES o uvádění biocidních přípravků na trh

(oznámeno pod číslem K(2012) 621)

(Text s významem pro EHP)

(2012/77/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES ze dne 16. února 1998 o uvádění biocidních přípravků na trh (1), a zejména na čl. 16 odst. 2 druhý pododstavec uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením Komise (ES) č. 1451/2007 ze dne 4. prosince 2007 o druhé etapě desetiletého pracovního programu uvedeného v čl. 16 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES o uvádění biocidních přípravků na trh (2) se zřizuje seznam účinných látek, které mají být hodnoceny vzhledem k možnému zařazení do přílohy I, IA nebo IB směrnice 98/8/ES. Tento seznam zahrnuje flufenoxuron. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením Komise (ES) č. 1451/2007 ze dne 4. prosince 2007 o druhé etapě desetiletého pracovního programu uvedeného v čl. 16 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES o uvádění biocidních přípravků na trh (2) se zřizuje seznam účinných látek, které mají být hodnoceny vzhledem k možnému zařazení do přílohy I, IA nebo IB směrnice 98/8/ES. Tento seznam zahrnuje flufenoxuron.

| (2) | Podle nařízení (ES) č. 1451/2007 byl flufenoxuron (č. CAS: 101463-69-8; č. ES: 417-680-3) v souladu s čl. 11 odst. 2 směrnice 98/8/ES hodnocen pro použití v typu přípravku 18, insekticidy, akaricidy a přípravky k regulaci jiných členovců, jak je vymezeno v příloze V uvedené směrnice. |
| --- | --- |

(2)

Podle nařízení (ES) č. 1451/2007 byl flufenoxuron (č. CAS: 101463-69-8; č. ES: 417-680-3) v souladu s čl. 11 odst. 2 směrnice 98/8/ES hodnocen pro použití v typu přípravku 18, insekticidy, akaricidy a přípravky k regulaci jiných členovců, jak je vymezeno v příloze V uvedené směrnice.

| (3) | Francie byla jmenována členským státem zpravodajem a dne 17. března 2009 předložila Komisi zprávu příslušného orgánu a doporučení v souladu s čl. 14 odst. 4 a 6 nařízení (ES) č. 1451/2007. |
| --- | --- |

(3)

Francie byla jmenována členským státem zpravodajem a dne 17. března 2009 předložila Komisi zprávu příslušného orgánu a doporučení v souladu s čl. 14 odst. 4 a 6 nařízení (ES) č. 1451/2007.

| (4) | Zprávu příslušného orgánu přezkoumaly členské státy a Komise. V souladu s čl. 15 odst. 4 nařízení (ES) č. 1451/2007 byly závěry tohoto přezkoumání v rámci Stálého výboru pro biocidní přípravky dne 22. září 2011 zařazeny do hodnotící zprávy. |
| --- | --- |

(4)

Zprávu příslušného orgánu přezkoumaly členské státy a Komise. V souladu s čl. 15 odst. 4 nařízení (ES) č. 1451/2007 byly závěry tohoto přezkoumání v rámci Stálého výboru pro biocidní přípravky dne 22. září 2011 zařazeny do hodnotící zprávy.

| (5) | Hodnocení rizik pro dané oblasti životního prostředí, které bylo provedeno pomocí realistického přístupu, prokázalo nepřijatelné účinky pro vodní prostředí. Flufenoxuron je kromě toho v souladu s kritérii stanovenými v příloze XIII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 (3) charakterizován jako perzistentní, náchylný k bioakumulaci a toxický, jakož i velmi perzistentní a velmi náchylný k bioakumulaci. Není proto vhodné zahrnout flufenoxuron pro použití v typu přípravku 18 do přílohy I, IA nebo IB směrnice 98/8/ES. |
| --- | --- |

(5)

Hodnocení rizik pro dané oblasti životního prostředí, které bylo provedeno pomocí realistického přístupu, prokázalo nepřijatelné účinky pro vodní prostředí. Flufenoxuron je kromě toho v souladu s kritérii stanovenými v příloze XIII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 (3) charakterizován jako perzistentní, náchylný k bioakumulaci a toxický, jakož i velmi perzistentní a velmi náchylný k bioakumulaci. Není proto vhodné zahrnout flufenoxuron pro použití v typu přípravku 18 do přílohy I, IA nebo IB směrnice 98/8/ES.

| (6) | Datum, od kterého by již biocidní přípravky typu přípravku 18 obsahující flufenoxuron neměly být uváděny na trh, by mělo být přiměřené s ohledem na výsledek hodnocení rizik, jakož i na datum vstupu tohoto rozhodnutí v platnost. |
| --- | --- |

(6)

Datum, od kterého by již biocidní přípravky typu přípravku 18 obsahující flufenoxuron neměly být uváděny na trh, by mělo být přiměřené s ohledem na výsledek hodnocení rizik, jakož i na datum vstupu tohoto rozhodnutí v platnost.

| (7) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky, |
| --- | --- |

(7)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Flufenoxuron (č. CAS: 101463-69-8; č. ES: 417-680-3) se nezařadí do přílohy I, IA nebo IB směrnice 98/8/ES pro typ přípravku 18.

Článek 2

Pro účely čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 1451/2007 se biocidní přípravky typu přípravku 18 obsahující flufenoxuron nesmějí nadále uvádět na trh s účinkem od 1. srpna 2012.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 9. února 2012.

Za Komisi

Janez POTOČNIK

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 123, 24.4.1998, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 325, 11.12.2007, s. 3.

2

(3)  Úř. věst. L 396, 30.12.2006, s. 1.

3

---

| 11.2.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 38/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 38/48

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 9. února 2012

o nezařazení některých látek do přílohy I, IA nebo IB směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES o uvádění biocidních přípravků na trh

(oznámeno pod číslem K(2012) 645)

(Text s významem pro EHP)

(2012/78/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES ze dne 16. února 1998 o uvádění biocidních přípravků na trh (1), a zejména na čl. 16 odst. 2 druhý pododstavec uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením Komise (ES) č. 1451/2007 ze dne 4. prosince 2007 o druhé etapě desetiletého pracovního programu uvedeného v čl. 16 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES o uvádění biocidních přípravků na trh (2) se zřizuje seznam účinných látek, které mají být posouzeny vzhledem k možnému zařazení do přílohy I, IA nebo IB směrnice 98/8/ES. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením Komise (ES) č. 1451/2007 ze dne 4. prosince 2007 o druhé etapě desetiletého pracovního programu uvedeného v čl. 16 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES o uvádění biocidních přípravků na trh (2) se zřizuje seznam účinných látek, které mají být posouzeny vzhledem k možnému zařazení do přílohy I, IA nebo IB směrnice 98/8/ES.

| (2) | Pro řadu kombinací látek / typů přípravků zařazených na uvedený seznam buď všichni účastníci ukončili svou účast v programu přezkoumání, nebo členský stát určený jako zpravodaj pro zhodnocení neobdržel úplnou dokumentaci ve lhůtě stanovené v článku 9 a v čl. 12 odst. 3 nařízení (ES) č. 1451/2007. |
| --- | --- |

(2)

Pro řadu kombinací látek / typů přípravků zařazených na uvedený seznam buď všichni účastníci ukončili svou účast v programu přezkoumání, nebo členský stát určený jako zpravodaj pro zhodnocení neobdržel úplnou dokumentaci ve lhůtě stanovené v článku 9 a v čl. 12 odst. 3 nařízení (ES) č. 1451/2007.

| (3) | Komise o tom proto uvědomila členské státy podle čl. 11 odst. 2, čl. 12 odst. 1 a čl. 13 odst. 5 nařízení (ES) č. 1451/2007. Uvedená informace byla rovněž zveřejněna elektronicky. |
| --- | --- |

(3)

Komise o tom proto uvědomila členské státy podle čl. 11 odst. 2, čl. 12 odst. 1 a čl. 13 odst. 5 nařízení (ES) č. 1451/2007. Uvedená informace byla rovněž zveřejněna elektronicky.

| (4) | Do tří měsíců po tomto zveřejnění projevila řada společností zájem o převzetí role účastníka pro některé dotčené látky a typy přípravků. Tyto společnosti však následně nepředložily úplnou dokumentaci. |
| --- | --- |

(4)

Do tří měsíců po tomto zveřejnění projevila řada společností zájem o převzetí role účastníka pro některé dotčené látky a typy přípravků. Tyto společnosti však následně nepředložily úplnou dokumentaci.

| (5) | Podle čl. 12 odst. 4 a čl. 12 odst. 5 nařízení (ES) č. 1451/2007 by proto dotčené látky a typy přípravků neměly být zařazeny do příloh I, IA nebo IB směrnice 98/8/ES. |
| --- | --- |

(5)

Podle čl. 12 odst. 4 a čl. 12 odst. 5 nařízení (ES) č. 1451/2007 by proto dotčené látky a typy přípravků neměly být zařazeny do příloh I, IA nebo IB směrnice 98/8/ES.

| (6) | V zájmu právní jistoty je vhodné uvést datum, po němž by biocidní přípravky z typů přípravků uvedených v příloze tohoto rozhodnutí, které obsahují účinné látky uvedené ve zmíněné příloze, neměly být nadále uváděny na trh. |
| --- | --- |

(6)

V zájmu právní jistoty je vhodné uvést datum, po němž by biocidní přípravky z typů přípravků uvedených v příloze tohoto rozhodnutí, které obsahují účinné látky uvedené ve zmíněné příloze, neměly být nadále uváděny na trh.

| (7) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky, |
| --- | --- |

(7)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Látky uvedené v příloze tohoto rozhodnutí se nezařadí do příloh I, IA nebo IB směrnice 98/8/ES pro dotčené typy přípravků.

Článek 2

Pro účely čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 1451/2007 se biocidní přípravky z typů přípravků uvedených v příloze tohoto rozhodnutí, které obsahují účinné látky uvedené ve zmíněné příloze, nesmějí nadále uvádět na trh s účinkem od 1. února 2013.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 9. února 2012.

Za Komisi

Janez POTOČNIK

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 123, 24.4.1998, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 325, 11.12.2007, s. 3.

2

---

PŘÍLOHA

Látky a typy přípravků, které se nezařadí do příloh I, IA nebo IB směrnice 98/8/ES

| Název | Číslo ES | Číslo CAS | Č. produktu | Členský stát zpravodaj |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| cyklohexyl(hydroxy)diazen-1-oxid, draselná sůl | | 66603-10-9 | 6 | AT |
| cyklohexyl(hydroxy)diazen-1-oxid, draselná sůl | | 66603-10-9 | 7 | AT |
| cyklohexyl(hydroxy)diazen-1-oxid, draselná sůl | | 66603-10-9 | 9 | AT |
| cyklohexyl(hydroxy)diazen-1-oxid, draselná sůl | | 66603-10-9 | 10 | AT |
| cyklohexyl(hydroxy)diazen-1-oxid, draselná sůl | | 66603-10-9 | 12 | AT |
| cyklohexyl(hydroxy)diazen-1-oxid, draselná sůl | | 66603-10-9 | 13 | AT |
| fenoxarsinin-10-oxid | 200-377-3 | 58-36-6 | 9 | FR |
| glyoxal | 203-474-9 | 107-22-2 | 12 | FR |
| 1,3-dichlor-5,5-dimethylhydantoin | 204-258-7 | 118-52-5 | 12 | NL |
| N-chlor-4-methylbenzen-1-sulfonamid, sodná sůl | 204-854-7 | 127-65-1 | 11 | ES |
| tetraboritan disodný bezvodý | 215-540-4 | 1330-43-4 | 11 | NL |
| měď | 231-159-6 | 7440-50-8 | 2 | FR |
| měď | 231-159-6 | 7440-50-8 | 4 | FR |
| měď | 231-159-6 | 7440-50-8 | 5 | FR |
| měď | 231-159-6 | 7440-50-8 | 11 | FR |
| síran měďnatý | 231-847-6 | 7758-98-7 | 1 | FR |
| síran měďnatý | 231-847-6 | 7758-98-7 | 4 | FR |
| chlornan vápenatý | 231-908-7 | 7778-54-3 | 1 | IT |
| kyselina boritá | 233-139-2 | 10043-35-3 | 22 | NL |
| fosfid hořečnatý | 235-023-7 | 12057-74-8 | 20 | DE |
| chloralosa | 240-016-7 | 15879-93-3 | 15 | PT |
| chloralosa | 240-016-7 | 15879-93-3 | 23 | PT |
| fosfid hlinitý | 244-088-0 | 20859-73-8 | 20 | DE |
| 1,3-dichloro-5-ethyl-5-methylimidazolidine-2,4-dione | 401-570-7 | 89415-87-2 | 12 | NL |
| methylneodekanamid | 414-460-9 | 105726-67-8 | 19 | ES |
| komplex tetrachlordekaoxidu | 420-970-2 | 92047-76-2 | 5 | DE |
| 3-(1-benzothiofen-2-yl)-5,6-dihydro-1,4,2-oxathiazin-4-oxid | 431-030-6 | 163269-30-5 | 9 | PT |
| oligo[2-(2-ethoxyethoxy)ethyl]guanidin-hydrochlorid | Polymer | 374572-91-5 | 2 | FR |
| poly(guanidin-1,3-diylhexan-1,6-diyl-hydrochlorid) | Polymer | 57028-96-3 | 2 | FR |
| oligo[2-(2-ethoxyethoxy)ethyl]guanidin-hydrochlorid | Polymer | 374572-91-5 | 3 | FR |
| poly(guanidin-1,3-diylhexan-1,6-diyl-hydrochlorid) | Polymer | 57028-96-3 | 3 | FR |
| oligo[2-(2-ethoxyethoxy)ethyl]guanidin-hydrochlorid | Polymer | 374572-91-5 | 4 | FR |
| poly(guanidin-1,3-diylhexan-1,6-diyl-hydrochlorid) | Polymer | 57028-96-3 | 4 | FR |
| oligo[2-(2-ethoxyethoxy)ethyl]guanidin-hydrochlorid | Polymer | 374572-91-5 | 7 | FR |
| poly(guanidin-1,3-diylhexan-1,6-diyl-hydrochlorid) | Polymer | 57028-96-3 | 7 | FR |
| oligo[2-(2-ethoxyethoxy)ethyl]guanidin-hydrochlorid | Polymer | 374572-91-5 | 9 | FR |
| poly(guanidin-1,3-diylhexan-1,6-diyl-hydrochlorid) | Polymer | 57028-96-3 | 9 | FR |
| oligo[2-(2-ethoxyethoxy)ethyl]guanidin-hydrochlorid | Polymer | 374572-91-5 | 10 | FR |
| poly(guanidin-1,3-diylhexan-1,6-diyl-hydrochlorid) | Polymer | 57028-96-3 | 10 | FR |
| oligo[2-(2-ethoxyethoxy)ethyl]guanidin-hydrochlorid | Polymer | 374572-91-5 | 11 | FR |
| poly(guanidin-1,3-diylhexan-1,6-diyl-hydrochlorid) | Polymer | 57028-96-3 | 11 | FR |
| oligo[2-(2-ethoxyethoxy)ethyl]guanidin-hydrochlorid | Polymer | 374572-91-5 | 12 | FR |
| poly(guanidin-1,3-diylhexan-1,6-diyl-hydrochlorid) | Polymer | 57028-96-3 | 12 | FR |
| oligo[2-(2-ethoxyethoxy)ethyl]guanidin-hydrochlorid | Polymer | 374572-91-5 | 20 | FR |
| poly(guanidin-1,3-diylhexan-1,6-diyl-hydrochlorid) | Polymer | 57028-96-3 | 20 | FR |

Název

Číslo ES

Číslo CAS

Č. produktu

Členský stát zpravodaj

cyklohexyl(hydroxy)diazen-1-oxid, draselná sůl

66603-10-9

6

AT

cyklohexyl(hydroxy)diazen-1-oxid, draselná sůl

66603-10-9

7

AT

cyklohexyl(hydroxy)diazen-1-oxid, draselná sůl

66603-10-9

9

AT

cyklohexyl(hydroxy)diazen-1-oxid, draselná sůl

66603-10-9

10

AT

cyklohexyl(hydroxy)diazen-1-oxid, draselná sůl

66603-10-9

12

AT

cyklohexyl(hydroxy)diazen-1-oxid, draselná sůl

66603-10-9

13

AT

fenoxarsinin-10-oxid

200-377-3

58-36-6

9

FR

glyoxal

203-474-9

107-22-2

12

FR

1,3-dichlor-5,5-dimethylhydantoin

204-258-7

118-52-5

12

NL

N-chlor-4-methylbenzen-1-sulfonamid, sodná sůl

204-854-7

127-65-1

11

ES

tetraboritan disodný bezvodý

215-540-4

1330-43-4

11

NL

měď

231-159-6

7440-50-8

2

FR

měď

231-159-6

7440-50-8

4

FR

měď

231-159-6

7440-50-8

5

FR

měď

231-159-6

7440-50-8

11

FR

síran měďnatý

231-847-6

7758-98-7

1

FR

síran měďnatý

231-847-6

7758-98-7

4

FR

chlornan vápenatý

231-908-7

7778-54-3

1

IT

kyselina boritá

233-139-2

10043-35-3

22

NL

fosfid hořečnatý

235-023-7

12057-74-8

20

DE

chloralosa

240-016-7

15879-93-3

15

PT

chloralosa

240-016-7

15879-93-3

23

PT

fosfid hlinitý

244-088-0

20859-73-8

20

DE

1,3-dichloro-5-ethyl-5-methylimidazolidine-2,4-dione

401-570-7

89415-87-2

12

NL

methylneodekanamid

414-460-9

105726-67-8

19

ES

komplex tetrachlordekaoxidu

420-970-2

92047-76-2

5

DE

3-(1-benzothiofen-2-yl)-5,6-dihydro-1,4,2-oxathiazin-4-oxid

431-030-6

163269-30-5

9

PT

oligo[2-(2-ethoxyethoxy)ethyl]guanidin-hydrochlorid

Polymer

374572-91-5

2

FR

poly(guanidin-1,3-diylhexan-1,6-diyl-hydrochlorid)

Polymer

57028-96-3

2

FR

oligo[2-(2-ethoxyethoxy)ethyl]guanidin-hydrochlorid

Polymer

374572-91-5

3

FR

poly(guanidin-1,3-diylhexan-1,6-diyl-hydrochlorid)

Polymer

57028-96-3

3

FR

oligo[2-(2-ethoxyethoxy)ethyl]guanidin-hydrochlorid

Polymer

374572-91-5

4

FR

poly(guanidin-1,3-diylhexan-1,6-diyl-hydrochlorid)

Polymer

57028-96-3

4

FR

oligo[2-(2-ethoxyethoxy)ethyl]guanidin-hydrochlorid

Polymer

374572-91-5

7

FR

poly(guanidin-1,3-diylhexan-1,6-diyl-hydrochlorid)

Polymer

57028-96-3

7

FR

oligo[2-(2-ethoxyethoxy)ethyl]guanidin-hydrochlorid

Polymer

374572-91-5

9

FR

poly(guanidin-1,3-diylhexan-1,6-diyl-hydrochlorid)

Polymer

57028-96-3

9

FR

oligo[2-(2-ethoxyethoxy)ethyl]guanidin-hydrochlorid

Polymer

374572-91-5

10

FR

poly(guanidin-1,3-diylhexan-1,6-diyl-hydrochlorid)

Polymer

57028-96-3

10

FR

oligo[2-(2-ethoxyethoxy)ethyl]guanidin-hydrochlorid

Polymer

374572-91-5

11

FR

poly(guanidin-1,3-diylhexan-1,6-diyl-hydrochlorid)

Polymer

57028-96-3

11

FR

oligo[2-(2-ethoxyethoxy)ethyl]guanidin-hydrochlorid

Polymer

374572-91-5

12

FR

poly(guanidin-1,3-diylhexan-1,6-diyl-hydrochlorid)

Polymer

57028-96-3

12

FR

oligo[2-(2-ethoxyethoxy)ethyl]guanidin-hydrochlorid

Polymer

374572-91-5

20

FR

poly(guanidin-1,3-diylhexan-1,6-diyl-hydrochlorid)

Polymer

57028-96-3

20

FR

---

Opravy

| 11.2.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 38/51 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 38/51

---

Oprava nařízení Rady (EU) č. 44/2012 ze dne 17. ledna 2012, kterým se pro rok 2012 stanoví rybolovná práva ve vodách EU a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla EU v některých vodách mimo EU, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací, na něž se vztahují mezinárodní jednání nebo dohody

(
  Úřední věstník Evropské unie L 25 ze dne 27. ledna 2012
  )

Strana 105, Příloha IB, Druh: Treska obecná, Oblast: I a IIb (COD/1/2B.), poznámka pod čarou 3:

místo:

| „(3) | Vedlejší úlovky tresky jednoskvrnné mohou představovat až 19 % vykládek na jedno ponoření lovného zařízení. Množství vedlejších úlovků tresky jednoskvrnné jsou dodatkem ke kvótě pro tresku obecnou.“, |
| --- | --- |

„(3)

Vedlejší úlovky tresky jednoskvrnné mohou představovat až 19 % vykládek na jedno ponoření lovného zařízení. Množství vedlejších úlovků tresky jednoskvrnné jsou dodatkem ke kvótě pro tresku obecnou.“,

má být:

| „(3) | Vedlejší úlovky tresky jednoskvrnné mohou představovat až 19 % na jedno ponoření lovného zařízení. Množství vedlejších úlovků tresky jednoskvrnné jsou dodatkem ke kvótě pro tresku obecnou.“. |
| --- | --- |

„(3)

Vedlejší úlovky tresky jednoskvrnné mohou představovat až 19 % na jedno ponoření lovného zařízení. Množství vedlejších úlovků tresky jednoskvrnné jsou dodatkem ke kvótě pro tresku obecnou.“.

---