# Europeiska unionens L 36/2012

| | ISSN 1977-0820
  doi:10.3000/19770820.L_2012.036.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 36 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 55 årgången9 februari 2012 |

ISSN 1977-0820

doi:10.3000/19770820.L_2012.036.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 36

Svensk utgåva

Lagstiftning

55 årgången9 februari 2012

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) nr 102/2012 av den 27 januari 2012 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av linor och kablar av stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och Ukraina, som utvidgats till att även omfatta import av linor och kablar av stål som avsänts från Marocko, Moldavien och Republiken Korea, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är dessa länder eller inte, till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009, och om avslutande av översynen vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 vad gäller import av linor och kablar av stål med ursprung i Sydafrika | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 103/2012 av den 7 februari 2012 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen | 17 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 104/2012 av den 7 februari 2012 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen | 19 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 105/2012 av den 7 februari 2012 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen | 21 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 106/2012 av den 7 februari 2012 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen | 23 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 107/2012 av den 8 februari 2012 om ändring av bilagan till förordning (EU) nr 37/2010 om farmakologiskt aktiva substanser och deras klassificering med avseende på MRL-värden i animaliska livsmedel vad gäller substansen oktenidin dihydroklorid (
  1
  ) | 25 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 108/2012 av den 8 februari 2012 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 27 |
| | | BESLUT |
| | | 2012/72/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 7 februari 2012 om finansiellt stöd från unionen till nödåtgärder för bekämpning av vesikulär svinsjuka i Italien och av klassisk svinpest i Litauen under 2011
  [delgivet med nr K(2012) 577] | 29 |
| | | REKOMMENDATIONER |
| | | 2012/73/EU |
| | * | Kommissionens rekommendation av den 6 februari 2012 om riktlinjer för skyddet av personuppgifter i systemet för tidig varning och reaktion
  [delgivet med nr K(2012) 568]

   (
  1
  ) | 31 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets genomförandeförordning (EU) nr 102/2012 av den 27 januari 2012 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av linor och kablar av stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och Ukraina, som utvidgats till att även omfatta import av linor och kablar av stål som avsänts från Marocko, Moldavien och Republiken Korea, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är dessa länder eller inte, till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009, och om avslutande av översynen vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 vad gäller import av linor och kablar av stål med ursprung i Sydafrika

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 103/2012 av den 7 februari 2012 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

17

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 104/2012 av den 7 februari 2012 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

19

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 105/2012 av den 7 februari 2012 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

21

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 106/2012 av den 7 februari 2012 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

23

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 107/2012 av den 8 februari 2012 om ändring av bilagan till förordning (EU) nr 37/2010 om farmakologiskt aktiva substanser och deras klassificering med avseende på MRL-värden i animaliska livsmedel vad gäller substansen oktenidin dihydroklorid (
  1
  )

1

25

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 108/2012 av den 8 februari 2012 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

27

BESLUT

2012/72/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 7 februari 2012 om finansiellt stöd från unionen till nödåtgärder för bekämpning av vesikulär svinsjuka i Italien och av klassisk svinpest i Litauen under 2011
  [delgivet med nr K(2012) 577]

[delgivet med nr K(2012) 577]

29

REKOMMENDATIONER

2012/73/EU

*

Kommissionens rekommendation av den 6 februari 2012 om riktlinjer för skyddet av personuppgifter i systemet för tidig varning och reaktion
  [delgivet med nr K(2012) 568]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2012) 568]

1

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 9.2.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 36/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 36/1

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 102/2012

av den 27 januari 2012

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av linor och kablar av stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och Ukraina, som utvidgats till att även omfatta import av linor och kablar av stål som avsänts från Marocko, Moldavien och Republiken Korea, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är dessa länder eller inte, till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009, och om avslutande av översynen vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 vad gäller import av linor och kablar av stål med ursprung i Sydafrika

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 9.2, 9.4 och 11.2,

med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Tidigare undersökningar och gällande åtgärder

| (1) | Genom rådets förordning (EG) nr 1796/1999 (2) (nedan kallad den ursprungliga förordningen) infördes en slutgiltig antidumpningstull på import av linor och kablar av stål (nedan kallade stållinor) med ursprung i bl.a. Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina), Indien, Sydafrika och Ukraina. Dessa åtgärder kallas nedan de ursprungliga åtgärderna, och den undersökning som ledde till att åtgärderna infördes genom den ursprungliga förordningen kallas nedan den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets förordning (EG) nr 1796/1999 (2) (nedan kallad den ursprungliga förordningen) infördes en slutgiltig antidumpningstull på import av linor och kablar av stål (nedan kallade stållinor) med ursprung i bl.a. Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina), Indien, Sydafrika och Ukraina. Dessa åtgärder kallas nedan de ursprungliga åtgärderna, och den undersökning som ledde till att åtgärderna infördes genom den ursprungliga förordningen kallas nedan den ursprungliga undersökningen.

| (2) | Genom rådets förordning (EG) nr 1601/2001 (3) infördes 2001 en slutgiltig antidumpningstull på mellan 9,7 % och 50,7 % på import av vissa linor och kablar av järn eller stål med ursprung i bl.a. Ryssland. Tullar på samma nivå infördes genom rådets förordning (EG) nr 1279/2007 (4), efter partiella interimsöversyner och översyner vid giltighetstidens utgång. Genom rådets förordning (EG) nr 760/2004 (5) utvidgades i april 2004 de ursprungliga åtgärderna till att även omfatta import av stållinor som avsänts från Moldavien, efter en undersökning av kringgående av de antidumpningsåtgärder som införts på stållinor med ursprung i Ukraina via Moldavien. Genom rådets förordning (EG) nr 1886/2004 (6), utvidgades vidare i oktober 2004 de ursprungliga åtgärderna beträffande Kina till att även omfatta import av stållinor som avsänts från Marocko. |
| --- | --- |

(2)

Genom rådets förordning (EG) nr 1601/2001 (3) infördes 2001 en slutgiltig antidumpningstull på mellan 9,7 % och 50,7 % på import av vissa linor och kablar av järn eller stål med ursprung i bl.a. Ryssland. Tullar på samma nivå infördes genom rådets förordning (EG) nr 1279/2007 (4), efter partiella interimsöversyner och översyner vid giltighetstidens utgång. Genom rådets förordning (EG) nr 760/2004 (5) utvidgades i april 2004 de ursprungliga åtgärderna till att även omfatta import av stållinor som avsänts från Moldavien, efter en undersökning av kringgående av de antidumpningsåtgärder som införts på stållinor med ursprung i Ukraina via Moldavien. Genom rådets förordning (EG) nr 1886/2004 (6), utvidgades vidare i oktober 2004 de ursprungliga åtgärderna beträffande Kina till att även omfatta import av stållinor som avsänts från Marocko.

| (3) | Genom rådets förordning (EG) nr 1858/2005 (7) bibehölls de ursprungliga åtgärderna efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Dessa åtgärder kallas nedan de gällande åtgärderna, och undersökningen vid giltighetstidens utgång kallas nedan den senaste undersökningen. Genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 400/2010 (8) utvidgades i maj 2010 de ursprungliga åtgärderna till att även omfatta import av stållinor som avsänts från Republiken Korea, efter en undersökning av kringgående av de antidumpningsåtgärder som införts på stållinor med ursprung i Kina via Republiken Korea. |
| --- | --- |

(3)

Genom rådets förordning (EG) nr 1858/2005 (7) bibehölls de ursprungliga åtgärderna efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Dessa åtgärder kallas nedan de gällande åtgärderna, och undersökningen vid giltighetstidens utgång kallas nedan den senaste undersökningen. Genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 400/2010 (8) utvidgades i maj 2010 de ursprungliga åtgärderna till att även omfatta import av stållinor som avsänts från Republiken Korea, efter en undersökning av kringgående av de antidumpningsåtgärder som införts på stållinor med ursprung i Kina via Republiken Korea.

2.   Begäran om översyn vid giltighetstidens utgång

| (4) | Den 13 november 2010 tillkännagav kommissionen genom ett meddelande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) (9) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning att en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen skulle inledas beträffande de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av stållinor med ursprung i Kina, Sydafrika och Ukraina. |
| --- | --- |

(4)

Den 13 november 2010 tillkännagav kommissionen genom ett meddelande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) (9) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning att en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen skulle inledas beträffande de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av stållinor med ursprung i Kina, Sydafrika och Ukraina.

| (5) | Översynen inleddes sedan en motiverad begäran lämnats av Liaison Committee of European Union Wire Rope Industries (Ewris) (nedan kallad sökanden), såsom företrädare för unionstillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 60 %, av unionens sammanlagda tillverkning av stållinor. Begäran grundades på att det var sannolikt att dumpningen och skadan för unionsindustrin skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(5)

Översynen inleddes sedan en motiverad begäran lämnats av Liaison Committee of European Union Wire Rope Industries (Ewris) (nedan kallad sökanden), såsom företrädare för unionstillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 60 %, av unionens sammanlagda tillverkning av stållinor. Begäran grundades på att det var sannolikt att dumpningen och skadan för unionsindustrin skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna upphörde att gälla.

| (6) | I avsaknad av sådan bevisning när det gäller import med ursprung i Indien begärde sökanden ingen översyn vid giltighetstidens utgång avseende import med ursprung i Indien. De åtgärder som tillämpades på import med ursprung i Indien upphörde därför att gälla den 17 november 2010 (10). |
| --- | --- |

(6)

I avsaknad av sådan bevisning när det gäller import med ursprung i Indien begärde sökanden ingen översyn vid giltighetstidens utgång avseende import med ursprung i Indien. De åtgärder som tillämpades på import med ursprung i Indien upphörde därför att gälla den 17 november 2010 (10).

3.   Undersökning

| (7) | Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkarna, importörerna, kända användare och deras intresseorganisationer, företrädarna för exportländerna, sökanden och de unionstillverkare som nämndes i begäran om att en undersökning skulle inledas. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkarna, importörerna, kända användare och deras intresseorganisationer, företrädarna för exportländerna, sökanden och de unionstillverkare som nämndes i begäran om att en undersökning skulle inledas. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.

| (8) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen inledningsvis att den i enlighet med artikel 17 i grundförordningen kunde komma att tillämpa ett stickprovsförfarande, eftersom ett stort antal exporterande tillverkare i Kina samt unionstillverkare och importörer berördes. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads de parter som nämns ovan att ge sig till känna inom två veckor efter inledandet av förfarandet och till kommissionen lämna de upplysningar som begärdes i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(8)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen inledningsvis att den i enlighet med artikel 17 i grundförordningen kunde komma att tillämpa ett stickprovsförfarande, eftersom ett stort antal exporterande tillverkare i Kina samt unionstillverkare och importörer berördes. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads de parter som nämns ovan att ge sig till känna inom två veckor efter inledandet av förfarandet och till kommissionen lämna de upplysningar som begärdes i tillkännagivandet om inledande.

| (9) | Eftersom bara en exporterande tillverkare i Kina lämnade de upplysningar som begärdes i tillkännagivandet om inledande och var villig att samarbeta ytterligare med kommissionen beslutades att man inte skulle tillämpa något stickprovsförfarande för de exporterande tillverkarna i Kina, och att ett frågeformulär skulle sändas till den ovannämnda tillverkaren. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom bara en exporterande tillverkare i Kina lämnade de upplysningar som begärdes i tillkännagivandet om inledande och var villig att samarbeta ytterligare med kommissionen beslutades att man inte skulle tillämpa något stickprovsförfarande för de exporterande tillverkarna i Kina, och att ett frågeformulär skulle sändas till den ovannämnda tillverkaren.

| (10) | Tjugo unionstillverkare/producentgrupper lämnade de upplysningar som begärdes i tillkännagivandet om inledande och var villiga att samarbeta ytterligare med kommissionen. På grundval av de upplysningar som lämnats av unionstillverkarna/producentgrupperna gjorde kommissionen ett urval på tre tillverkare/producentgrupper, som befanns vara representativa för unionsindustrin med avseende på produktionsvolym och försäljning av den likadana produkten i unionen. |
| --- | --- |

(10)

Tjugo unionstillverkare/producentgrupper lämnade de upplysningar som begärdes i tillkännagivandet om inledande och var villiga att samarbeta ytterligare med kommissionen. På grundval av de upplysningar som lämnats av unionstillverkarna/producentgrupperna gjorde kommissionen ett urval på tre tillverkare/producentgrupper, som befanns vara representativa för unionsindustrin med avseende på produktionsvolym och försäljning av den likadana produkten i unionen.

| (11) | Åtta importörer lämnade de upplysningar som begärdes i tillkännagivandet om inledande och var villiga att samarbeta ytterligare med kommissionen. Eftersom bara två importörer faktiskt hade importerat den berörda produkten beslutade kommissionen dock att inte tillämpa något stickprovsförfarande och att sända ett frågeformulär till de ovannämnda importörerna. |
| --- | --- |

(11)

Åtta importörer lämnade de upplysningar som begärdes i tillkännagivandet om inledande och var villiga att samarbeta ytterligare med kommissionen. Eftersom bara två importörer faktiskt hade importerat den berörda produkten beslutade kommissionen dock att inte tillämpa något stickprovsförfarande och att sända ett frågeformulär till de ovannämnda importörerna.

| (12) | Frågeformulär sändes därför till de tre unionstillverkare/producentgrupper som ingick i urvalet, till två importörer och till alla kända exporterande tillverkare i de tre berörda länderna. |
| --- | --- |

(12)

Frågeformulär sändes därför till de tre unionstillverkare/producentgrupper som ingick i urvalet, till två importörer och till alla kända exporterande tillverkare i de tre berörda länderna.

| (13) | Den exporterande tillverkare i Kina som besvarade stickprovsformuläret underlät därefter att besvara frågeformuläret. Inga exporterande tillverkare i Kina anses därför ha samarbetat vid undersökningen. |
| --- | --- |

(13)

Den exporterande tillverkare i Kina som besvarade stickprovsformuläret underlät därefter att besvara frågeformuläret. Inga exporterande tillverkare i Kina anses därför ha samarbetat vid undersökningen.

| (14) | En exporterande tillverkare i Ukraina lämnade ett ofullständigt svar vid tidpunkten för inledande av undersökningen. Tillverkaren uppmanades att besvara ett frågeformulär, vilket dock inte skedde. Inga exporterande tillverkare i Ukraina anses därför ha samarbetat vid undersökningen. |
| --- | --- |

(14)

En exporterande tillverkare i Ukraina lämnade ett ofullständigt svar vid tidpunkten för inledande av undersökningen. Tillverkaren uppmanades att besvara ett frågeformulär, vilket dock inte skedde. Inga exporterande tillverkare i Ukraina anses därför ha samarbetat vid undersökningen.

| (15) | En exporterande tillverkare i Sydafrika besvarade frågeformuläret. |
| --- | --- |

(15)

En exporterande tillverkare i Sydafrika besvarade frågeformuläret.

| (16) | Vidare besvarade de tre unionstillverkare/producentgrupper som ingick i urvalet, två importörer och en användare frågeformuläret. |
| --- | --- |

(16)

Vidare besvarade de tre unionstillverkare/producentgrupper som ingick i urvalet, två importörer och en användare frågeformuläret.

| (17) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och därav följande skada och för fastställandet av unionens intresse. Kontrollbesök gjordes hos följande företag:






  a) | Unionstillverkare:






  — | CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Tyskland |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och därav följande skada och för fastställandet av unionens intresse. Kontrollbesök gjordes hos följande företag:

a)

Unionstillverkare:

—

CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Tyskland

| — | BRIDON-koncernen som består av två företag: Bridon International Ltd, Storbritannien, och BRIDON International GmbH, Tyskland |
| --- | --- |

—

BRIDON-koncernen som består av två företag: Bridon International Ltd, Storbritannien, och BRIDON International GmbH, Tyskland

| — | REDAELLI Tecna Spa, Italien |
| --- | --- |

—

REDAELLI Tecna Spa, Italien

| b) | Exporterande tillverkare i Sydafrika:






  — | SCAW South Africa Ltd, Sydafrika |
| --- | --- | --- |

b)

Exporterande tillverkare i Sydafrika:

—

SCAW South Africa Ltd, Sydafrika

| c) | Importörer:






  — | HEKO Industrieerzeugnisse GmbH, Tyskland |
| --- | --- | --- |

c)

Importörer:

—

HEKO Industrieerzeugnisse GmbH, Tyskland

| — | SENTECH International, Frankrike |
| --- | --- |

—

SENTECH International, Frankrike

| d) | Användare:






  — | ASCENSORES ORONA S coop, Spanien |
| --- | --- | --- |

d)

Användare:

—

ASCENSORES ORONA S coop, Spanien

| (18) | Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden 1 oktober 2009–30 september 2010 (nedan kallad översynsperioden eller i tabeller ÖP). Undersökningen av de tendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2007 fram till slutet av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(18)

Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden 1 oktober 2009–30 september 2010 (nedan kallad översynsperioden eller i tabeller ÖP). Undersökningen av de tendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2007 fram till slutet av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Berörd produkt

| (19) | Den produkt som berörs (nedan kallad den berörda produkten) är samma produkt som i den ursprungliga och den senaste undersökningen, som ledde fram till införandet av de åtgärder som nu är i kraft, dvs. linor och kablar, inbegripet slutet tågvirke, av stål, dock ej linor och kablar av rostfritt stål, med ett största tvärsnitt av mer än 3 mm (i branschen ofta kallade stållinor). De klassificeras för närvarande enligt KN-numren ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 och ex 7312 10 98. |
| --- | --- |

(19)

Den produkt som berörs (nedan kallad den berörda produkten) är samma produkt som i den ursprungliga och den senaste undersökningen, som ledde fram till införandet av de åtgärder som nu är i kraft, dvs. linor och kablar, inbegripet slutet tågvirke, av stål, dock ej linor och kablar av rostfritt stål, med ett största tvärsnitt av mer än 3 mm (i branschen ofta kallade stållinor). De klassificeras för närvarande enligt KN-numren ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 och ex 7312 10 98.

2.   Likadan produkt

| (20) | I likhet med vad som fastställdes i den ursprungliga och den senaste undersökningen bekräftades det vid denna översyn att stållinor som tillverkas i Kina och Ukraina och exporteras till unionen har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden som stållinor som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Sydafrika och exporteras till unionen, stållinor som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i det jämförbara landet, Turkiet, och stållinor som tillverkas och säljs i unionen av unionstillverkarna. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(20)

I likhet med vad som fastställdes i den ursprungliga och den senaste undersökningen bekräftades det vid denna översyn att stållinor som tillverkas i Kina och Ukraina och exporteras till unionen har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden som stållinor som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Sydafrika och exporteras till unionen, stållinor som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i det jämförbara landet, Turkiet, och stållinor som tillverkas och säljs i unionen av unionstillverkarna. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

| (21) | En importör framförde ett argument som även togs upp i den senaste undersökningen av European Wire Rope Importers Association (EWRIA). Importören hävdade att den berörda produkten skiljer sig väsentligt från de produkter som tillverkas och säljs i unionen och att det bör göras åtskillnad mellan linor för allmänna respektive särskilda ändamål. Dessa argument behandlades ingående i den ursprungliga och den senaste förordningen genom vilka provisoriska respektive slutgiltiga åtgärder infördes för import av den berörda produkten. I mål T-369/08, EWRIA mot Europeiska kommissionen, ansåg dessutom tribunalen att kommissionen inte gjort någon uppenbart oriktig bedömning genom att inte skilja mellan linor för allmänna respektive särskilda ändamål i undersökningarna på grundval av tillgänglig bevisning (11). |
| --- | --- |

(21)

En importör framförde ett argument som även togs upp i den senaste undersökningen av European Wire Rope Importers Association (EWRIA). Importören hävdade att den berörda produkten skiljer sig väsentligt från de produkter som tillverkas och säljs i unionen och att det bör göras åtskillnad mellan linor för allmänna respektive särskilda ändamål. Dessa argument behandlades ingående i den ursprungliga och den senaste förordningen genom vilka provisoriska respektive slutgiltiga åtgärder infördes för import av den berörda produkten. I mål T-369/08, EWRIA mot Europeiska kommissionen, ansåg dessutom tribunalen att kommissionen inte gjort någon uppenbart oriktig bedömning genom att inte skilja mellan linor för allmänna respektive särskilda ändamål i undersökningarna på grundval av tillgänglig bevisning (11).

| (22) | Eftersom importören inte lämnade några nya uppgifter som visade att grundvalen för dessa ursprungliga slutsatser hade ändrats, bekräftas de slutsatser som dragits i den ursprungliga och den senaste förordningen. |
| --- | --- |

(22)

Eftersom importören inte lämnade några nya uppgifter som visade att grundvalen för dessa ursprungliga slutsatser hade ändrats, bekräftas de slutsatser som dragits i den ursprungliga och den senaste förordningen.

C.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

| (23) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes huruvida det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma om de gällande åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(23)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes huruvida det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma om de gällande åtgärderna skulle upphöra att gälla.

1.   Inledande anmärkningar

| (24) | Ingen av de exporterande tillverkarna i Kina och Ukraina samarbetade till fullo. En exporterande tillverkare i Ukraina och en exporterande tillverkare i Kina gav sig till känna och ett frågeformulär avsett för exporterande tillverkare skickades till dem. Deras svar på frågeformuläret betraktades som ofullständigt och inkonsekvent, och inga kontrollbesök kunde göras på plats hos dem. De berörda företagen underrättades skriftligen om att det under dessa omständigheter skulle bli nödvändigt att använda sig av tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen. I Sydafrika inkom den enda kända exporterande tillverkaren med uppgifter om sin export till unionen under översynsperioden, som utgjorde all export från Sydafrika till unionen under den perioden. |
| --- | --- |

(24)

Ingen av de exporterande tillverkarna i Kina och Ukraina samarbetade till fullo. En exporterande tillverkare i Ukraina och en exporterande tillverkare i Kina gav sig till känna och ett frågeformulär avsett för exporterande tillverkare skickades till dem. Deras svar på frågeformuläret betraktades som ofullständigt och inkonsekvent, och inga kontrollbesök kunde göras på plats hos dem. De berörda företagen underrättades skriftligen om att det under dessa omständigheter skulle bli nödvändigt att använda sig av tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen. I Sydafrika inkom den enda kända exporterande tillverkaren med uppgifter om sin export till unionen under översynsperioden, som utgjorde all export från Sydafrika till unionen under den perioden.

| (25) | Enligt Eurostats uppgifter uppgick den sammanlagda importen av stållinor från Kina, Sydafrika och Ukraina under översynsperioden till 4 833 ton, vilket motsvarar en andel av unionsmarknaden på 2,4 %. Vid den senaste undersökningen uppgick den sammanlagda importen från de berörda länderna till 3 915 ton, vilket motsvarar en andel av unionsmarknaden på 2,2 %. |
| --- | --- |

(25)

Enligt Eurostats uppgifter uppgick den sammanlagda importen av stållinor från Kina, Sydafrika och Ukraina under översynsperioden till 4 833 ton, vilket motsvarar en andel av unionsmarknaden på 2,4 %. Vid den senaste undersökningen uppgick den sammanlagda importen från de berörda länderna till 3 915 ton, vilket motsvarar en andel av unionsmarknaden på 2,2 %.

2.   Dumpning av import under översynsperioden

| (26) | I enlighet med artikel 11.9 i grundförordningen användes samma metoder som i den ursprungliga undersökningen om omständigheterna inte hade förändrats eller där uppgifterna fanns tillgängliga. Vid bristande samarbetsvilja, som i fallet med Kina och Ukraina, måste tillgängliga uppgifter användas enligt artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(26)

I enlighet med artikel 11.9 i grundförordningen användes samma metoder som i den ursprungliga undersökningen om omständigheterna inte hade förändrats eller där uppgifterna fanns tillgängliga. Vid bristande samarbetsvilja, som i fallet med Kina och Ukraina, måste tillgängliga uppgifter användas enligt artikel 18 i grundförordningen.

2.1   Kina

| (27) | Enligt Eurostats uppgifter uppgick den sammanlagda importen av stållinor från Kina under översynsperioden till 4 530 ton, vilket motsvarar en andel av unionsmarknaden på 2,2 %. |
| --- | --- |

(27)

Enligt Eurostats uppgifter uppgick den sammanlagda importen av stållinor från Kina under översynsperioden till 4 530 ton, vilket motsvarar en andel av unionsmarknaden på 2,2 %.

2.1.1   Jämförbart land

| (28) | Eftersom Kina är en övergångsekonomi måste normalvärdet fastställas på grundval av uppgifter som erhållits i ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(28)

Eftersom Kina är en övergångsekonomi måste normalvärdet fastställas på grundval av uppgifter som erhållits i ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen.

| (29) | I den senaste undersökningen användes Turkiet som jämförbart land för fastställande av normalvärdet. Vid den aktuella undersökningen föreslog sökanden att Turkiet återigen skulle användas. Ingen motsatte sig valet av jämförbart land. |
| --- | --- |

(29)

I den senaste undersökningen användes Turkiet som jämförbart land för fastställande av normalvärdet. Vid den aktuella undersökningen föreslog sökanden att Turkiet återigen skulle användas. Ingen motsatte sig valet av jämförbart land.

| (30) | Av undersökningen framkom att Turkiet hade en konkurrensutsatt marknad för stållinor, med tre inhemska tillverkare som tillgodoser ungefär 53 % av marknadsbehovet och med konkurrens från import från andra tredjeländer. I Turkiet tillämpas inga importtullar på den berörda produkten och det finns inga andra begränsningar för import av stållinor till landet. Slutligen var, såsom nämns i skäl 20, den produkt som tillverkades och såldes på den inhemska marknaden i Turkiet likadan som den produkt som exporterades till unionen av den kinesiska exporterande tillverkaren. |
| --- | --- |

(30)

Av undersökningen framkom att Turkiet hade en konkurrensutsatt marknad för stållinor, med tre inhemska tillverkare som tillgodoser ungefär 53 % av marknadsbehovet och med konkurrens från import från andra tredjeländer. I Turkiet tillämpas inga importtullar på den berörda produkten och det finns inga andra begränsningar för import av stållinor till landet. Slutligen var, såsom nämns i skäl 20, den produkt som tillverkades och såldes på den inhemska marknaden i Turkiet likadan som den produkt som exporterades till unionen av den kinesiska exporterande tillverkaren.

| (31) | Därför dras slutsatsen att Turkiet utgör ett lämpligt jämförbart land för fastställande av normalvärdet i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(31)

Därför dras slutsatsen att Turkiet utgör ett lämpligt jämförbart land för fastställande av normalvärdet i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen.

2.1.2   Normalvärde

| (32) | Normalvärdet fastställdes i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen på grundval av uppgifter från den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet, dvs. på grundval av det pris som betalats eller skulle betalas av icke-närstående kunder på den inhemska marknaden i Turkiet. De uppgifter som lämnats av tillverkaren analyserades, och försäljningen konstaterades ha ägt rum vid normal handel och vara representativ. |
| --- | --- |

(32)

Normalvärdet fastställdes i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen på grundval av uppgifter från den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet, dvs. på grundval av det pris som betalats eller skulle betalas av icke-närstående kunder på den inhemska marknaden i Turkiet. De uppgifter som lämnats av tillverkaren analyserades, och försäljningen konstaterades ha ägt rum vid normal handel och vara representativ.

| (33) | Normalvärdet fastställdes sålunda som det vägda genomsnittliga försäljningspris på den inhemska marknaden som den samarbetsvilliga tillverkaren i Turkiet tagit ut av icke-närstående kunder. |
| --- | --- |

(33)

Normalvärdet fastställdes sålunda som det vägda genomsnittliga försäljningspris på den inhemska marknaden som den samarbetsvilliga tillverkaren i Turkiet tagit ut av icke-närstående kunder.

2.1.3   Exportpris

| (34) | Eftersom de kinesiska tillverkarna inte var samarbetsvilliga fastställdes exportpriset på grundval av offentligt tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Upplysningar som inhämtats på grundval av artikel 14.6 i grundförordningen ansågs lämpligare för beräkningen av dumpningsmarginalen än uppgifterna från Eurostat, eftersom de relevanta KN-numren omfattar en bredare produktdefinition än den berörda produkt som definieras i skäl 19. |
| --- | --- |

(34)

Eftersom de kinesiska tillverkarna inte var samarbetsvilliga fastställdes exportpriset på grundval av offentligt tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Upplysningar som inhämtats på grundval av artikel 14.6 i grundförordningen ansågs lämpligare för beräkningen av dumpningsmarginalen än uppgifterna från Eurostat, eftersom de relevanta KN-numren omfattar en bredare produktdefinition än den berörda produkt som definieras i skäl 19.

2.1.4   Jämförelse

| (35) | I syfte att göra en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset på nivån fritt fabrik och i samma handelsled togs hänsyn till olikheter som konstaterades påverka prisernas jämförbarhet. Dessa justeringar gjordes för transport- och försäkringskostnader, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(35)

I syfte att göra en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset på nivån fritt fabrik och i samma handelsled togs hänsyn till olikheter som konstaterades påverka prisernas jämförbarhet. Dessa justeringar gjordes för transport- och försäkringskostnader, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen.

2.1.5   Dumpningsmarginal

| (36) | I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset till unionen. Det framgick av denna jämförelse att det förekom betydande dumpning på omkring 38 %. |
| --- | --- |

(36)

I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset till unionen. Det framgick av denna jämförelse att det förekom betydande dumpning på omkring 38 %.

2.2   Sydafrika

| (37) | Under översynsperioden uppgick enligt Eurostat den sammanlagda importen av stållinor från Sydafrika till 281 ton, vilket motsvarar en andel av unionsmarknaden på 0,1 %, dvs. en andel som motsvarar miniminivån. Denna import hänförde sig till 100 % till den enda kända exporterande tillverkaren. |
| --- | --- |

(37)

Under översynsperioden uppgick enligt Eurostat den sammanlagda importen av stållinor från Sydafrika till 281 ton, vilket motsvarar en andel av unionsmarknaden på 0,1 %, dvs. en andel som motsvarar miniminivån. Denna import hänförde sig till 100 % till den enda kända exporterande tillverkaren.

2.2.1   Normalvärde

| (38) | Normalvärdet fastställdes i enlighet med artikel 2.1 i grundförordningen på grundval av det pris som betalats eller skulle betalas på den inhemska marknaden i Sydafrika av icke-närstående kunder, eftersom denna försäljning konstaterats ske vid normal handel och vara representativ. |
| --- | --- |

(38)

Normalvärdet fastställdes i enlighet med artikel 2.1 i grundförordningen på grundval av det pris som betalats eller skulle betalas på den inhemska marknaden i Sydafrika av icke-närstående kunder, eftersom denna försäljning konstaterats ske vid normal handel och vara representativ.

2.2.2   Exportpris

| (39) | All exportförsäljning av den berörda produkten skedde direkt till oberoende kunder i unionen, och exportpriset fastställdes därför i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas. |
| --- | --- |

(39)

All exportförsäljning av den berörda produkten skedde direkt till oberoende kunder i unionen, och exportpriset fastställdes därför i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas.

2.2.3   Jämförelse

| (40) | I syfte att göra en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset på nivån fritt fabrik och i samma handelsled togs hänsyn till olikheter som påstods och konstaterades påverka prisernas jämförbarhet. Justeringar gjordes för transport-, försäkrings- och kreditkostnader, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(40)

I syfte att göra en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset på nivån fritt fabrik och i samma handelsled togs hänsyn till olikheter som påstods och konstaterades påverka prisernas jämförbarhet. Justeringar gjordes för transport-, försäkrings- och kreditkostnader, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen.

2.2.4   Dumpningsmarginal

| (41) | I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset till unionen per produkttyp. Denna jämförelse visade att det förekom dumpning på 17 %, vilket är lägre än den dumpningsmarginal på 38,6 % som konstaterades i den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(41)

I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset till unionen per produkttyp. Denna jämförelse visade att det förekom dumpning på 17 %, vilket är lägre än den dumpningsmarginal på 38,6 % som konstaterades i den ursprungliga undersökningen.

2.3   Ukraina

| (42) | Under översynsperioden uppgick enligt Eurostat den sammanlagda importen av stållinor från Ukraina till 22 ton, vilket motsvarar en andel av unionsmarknaden på 0,1 %, dvs. en andel som motsvarar miniminivån. |
| --- | --- |

(42)

Under översynsperioden uppgick enligt Eurostat den sammanlagda importen av stållinor från Ukraina till 22 ton, vilket motsvarar en andel av unionsmarknaden på 0,1 %, dvs. en andel som motsvarar miniminivån.

2.3.1   Normalvärde

| (43) | Normalvärdet fastställdes i enlighet med artikel 18 i grundförordningen på grundval av uppgifterna i sökandens begäran om översyn och motsvarar det pris som betalades eller skulle betalas av icke-närstående kunder på den inhemska marknaden i Ukraina. |
| --- | --- |

(43)

Normalvärdet fastställdes i enlighet med artikel 18 i grundförordningen på grundval av uppgifterna i sökandens begäran om översyn och motsvarar det pris som betalades eller skulle betalas av icke-närstående kunder på den inhemska marknaden i Ukraina.

2.3.2   Exportpris

| (44) | Eftersom de ukrainska tillverkarna inte var samarbetsvilliga fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 18 i grundförordningen på grundval av offentligt tillgängliga uppgifter. Upplysningar som inhämtats på grundval av artikel 14.6 i grundförordningen ansågs lämpligast för beräkningen av dumpningsmarginalen, eftersom dessa uppgifter avser exakt den berörda produkt som definieras i skäl 19. |
| --- | --- |

(44)

Eftersom de ukrainska tillverkarna inte var samarbetsvilliga fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 18 i grundförordningen på grundval av offentligt tillgängliga uppgifter. Upplysningar som inhämtats på grundval av artikel 14.6 i grundförordningen ansågs lämpligast för beräkningen av dumpningsmarginalen, eftersom dessa uppgifter avser exakt den berörda produkt som definieras i skäl 19.

2.3.3   Jämförelse

| (45) | För att säkerställa en rättvis jämförelse justerades exportpriset för kostnader för sjötransport och försäkring i sökandens begäran om översyn i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Resultatet blev att en dumpningsmarginal på mer än 80 % fastställdes för översynsperioden. |
| --- | --- |

(45)

För att säkerställa en rättvis jämförelse justerades exportpriset för kostnader för sjötransport och försäkring i sökandens begäran om översyn i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Resultatet blev att en dumpningsmarginal på mer än 80 % fastställdes för översynsperioden.

3.   Importens sannolika utveckling om åtgärderna skulle upphävas

3.1   Inledande anmärkningar

| (46) | Ingen av de 28 kända kinesiska exporterande tillverkarna samarbetade. |
| --- | --- |

(46)

Ingen av de 28 kända kinesiska exporterande tillverkarna samarbetade.

| (47) | De två sydafrikanska exporterande tillverkare som nämndes i begäran om översyn besvarade kommissionens frågor, men bara den med intresse av att exportera till unionen samarbetade genom att besvara ett frågeformulär. Det finns inga andra kända tillverkare i Sydafrika. |
| --- | --- |

(47)

De två sydafrikanska exporterande tillverkare som nämndes i begäran om översyn besvarade kommissionens frågor, men bara den med intresse av att exportera till unionen samarbetade genom att besvara ett frågeformulär. Det finns inga andra kända tillverkare i Sydafrika.

| (48) | Vad beträffar Ukraina slutade den kända exporterande tillverkaren samarbeta, såsom förklaras i skäl 14. Inga andra tillverkare i Ukraina är kända. |
| --- | --- |

(48)

Vad beträffar Ukraina slutade den kända exporterande tillverkaren samarbeta, såsom förklaras i skäl 14. Inga andra tillverkare i Ukraina är kända.

3.2   Kina

3.2.1   Inledande anmärkningar

| (49) | I den ursprungliga undersökningen infördes en enda antidumpningstull på 60,4 % för alla kinesiska företag. Importen från Kina minskade väsentligt, från 11 484 ton under undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen (EU–15) till 1 942 ton under översynsperioden för den senaste undersökningen (EU–25), men ökade sedan till 4 530 ton under den aktuella översynsperioden. Det noteras emellertid att importen från Kina har ökat kontinuerligt sedan 2001. Kinas nuvarande marknadsandel är omkring 2,2 %. |
| --- | --- |

(49)

I den ursprungliga undersökningen infördes en enda antidumpningstull på 60,4 % för alla kinesiska företag. Importen från Kina minskade väsentligt, från 11 484 ton under undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen (EU–15) till 1 942 ton under översynsperioden för den senaste undersökningen (EU–25), men ökade sedan till 4 530 ton under den aktuella översynsperioden. Det noteras emellertid att importen från Kina har ökat kontinuerligt sedan 2001. Kinas nuvarande marknadsandel är omkring 2,2 %.

| (50) | För att kunna fastställa huruvida det är sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna upphävdes undersöktes de exporterande tillverkarnas prissättning på andra exportmarknader, exportpriser till unionen, produktionskapacitet och kringgående. Uppgifter om exportörernas importpriser fastställdes med hjälp av Eurostat, uppgifter om exportvolymer och priser på grundval av kinesisk statistik och uppgifter om kapacitet på grundval av upplysningar i begäran. Eurostats uppgifter konstaterades lämpa sig bäst för jämförelsen med kinesisk statistik, eftersom jämförelsen bara var möjlig för en bredare produktdefinition, såsom förklaras i nästa skäl. |
| --- | --- |

(50)

För att kunna fastställa huruvida det är sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna upphävdes undersöktes de exporterande tillverkarnas prissättning på andra exportmarknader, exportpriser till unionen, produktionskapacitet och kringgående. Uppgifter om exportörernas importpriser fastställdes med hjälp av Eurostat, uppgifter om exportvolymer och priser på grundval av kinesisk statistik och uppgifter om kapacitet på grundval av upplysningar i begäran. Eurostats uppgifter konstaterades lämpa sig bäst för jämförelsen med kinesisk statistik, eftersom jämförelsen bara var möjlig för en bredare produktdefinition, såsom förklaras i nästa skäl.

3.2.2   Förhållandet mellan exportpriserna till tredjeländer och exportpriserna till unionen

| (51) | De statistiska uppgifter som är tillgängliga i kinesiska offentliga databaser gäller en bredare produktdefinition än den berörda produkten. Någon meningsfull analys av de kvantiteter som exporterats till andra marknader kunde därför inte göras på grundval av dessa uppgifter. Den prisanalys för vilken den kinesiska databasen kunde användas baseras på rimliga uppskattningar med tanke på de liknande egenskaperna hos de andra produkter som eventuellt ingår i analysen. |
| --- | --- |

(51)

De statistiska uppgifter som är tillgängliga i kinesiska offentliga databaser gäller en bredare produktdefinition än den berörda produkten. Någon meningsfull analys av de kvantiteter som exporterats till andra marknader kunde därför inte göras på grundval av dessa uppgifter. Den prisanalys för vilken den kinesiska databasen kunde användas baseras på rimliga uppskattningar med tanke på de liknande egenskaperna hos de andra produkter som eventuellt ingår i analysen.

| (52) | På grundval av tillgängliga uppgifter enligt ovan konstaterades att priserna på exporten från Kina till andra exportmarknader i genomsnitt var betydligt lägre än priserna på exporten till unionen (omkring 30 % lägre, utan beaktande av de antidumpningstullar som betalades). Eftersom exportförsäljningen från Kina till unionen skedde till dumpade priser (se skäl 36) är detta en indikation på att exporten till andra tredjelandsmarknader troligen dumpades till ännu lägre priser än exporten till unionen. Det ansågs dessutom att prisnivån vid exportförsäljning till andra tredjeländer kan ses som en indikation på den troliga prisnivån vid exportförsäljning till unionen om åtgärderna upphävdes. På denna grundval, och mot bakgrund av de låga priserna till marknader i tredjeländer, drogs slutsatsen att det finns en betydande marginal för att sänka exportpriserna till unionen, vilket följaktligen också skulle öka dumpningen. |
| --- | --- |

(52)

På grundval av tillgängliga uppgifter enligt ovan konstaterades att priserna på exporten från Kina till andra exportmarknader i genomsnitt var betydligt lägre än priserna på exporten till unionen (omkring 30 % lägre, utan beaktande av de antidumpningstullar som betalades). Eftersom exportförsäljningen från Kina till unionen skedde till dumpade priser (se skäl 36) är detta en indikation på att exporten till andra tredjelandsmarknader troligen dumpades till ännu lägre priser än exporten till unionen. Det ansågs dessutom att prisnivån vid exportförsäljning till andra tredjeländer kan ses som en indikation på den troliga prisnivån vid exportförsäljning till unionen om åtgärderna upphävdes. På denna grundval, och mot bakgrund av de låga priserna till marknader i tredjeländer, drogs slutsatsen att det finns en betydande marginal för att sänka exportpriserna till unionen, vilket följaktligen också skulle öka dumpningen.

3.2.3   Förhållandet mellan exportpriser till tredjeländer och prisnivån i unionen

| (53) | Det konstaterades också att unionsindustrins priser vid försäljning i unionen i genomsnitt var betydligt högre än den kinesiska exportörens priser vid export till marknader i andra tredjeländer. Den allmänt rådande prisnivån för den berörda produkten på unionsmarknaden gör unionen till en mycket attraktiv marknad, vilket gäller även för Kina. Den högre prisnivån på unionsmarknaden är ett incitament att öka exporten till unionen. |
| --- | --- |

(53)

Det konstaterades också att unionsindustrins priser vid försäljning i unionen i genomsnitt var betydligt högre än den kinesiska exportörens priser vid export till marknader i andra tredjeländer. Den allmänt rådande prisnivån för den berörda produkten på unionsmarknaden gör unionen till en mycket attraktiv marknad, vilket gäller även för Kina. Den högre prisnivån på unionsmarknaden är ett incitament att öka exporten till unionen.

3.2.4   Dumpningsmarginal

| (54) | Såsom konstateras i skäl 36 skedde exportförsäljningen från Kina till unionen till väsentligt dumpade priser baserat på normalvärdet för det jämförbara landet. Om åtgärderna skulle upphöra att gälla finns det inget skäl att anta att importen inte skulle äga rum till dumpade priser på ungefär samma nivå och i ökade kvantiteter. |
| --- | --- |

(54)

Såsom konstateras i skäl 36 skedde exportförsäljningen från Kina till unionen till väsentligt dumpade priser baserat på normalvärdet för det jämförbara landet. Om åtgärderna skulle upphöra att gälla finns det inget skäl att anta att importen inte skulle äga rum till dumpade priser på ungefär samma nivå och i ökade kvantiteter.

3.2.5   Outnyttjad kapacitet och lager

| (55) | På grundval av uppgifter i begäran om översyn, som dubbelkontrollerats mot offentligt tillgängliga uppgifter (dvs. uppgifter som företagen offentliggjort på sina webbplatser) uppskattades kapaciteten för alla exporterande tillverkare i Kina till 1 355 000 ton. Sökandens uppskattning av de kinesiska tillverkarnas kapacitetsutnyttjande är omkring 63 %, vilket innebär att det finns outnyttjad kapacitet på över 500 000 ton. Sökanden lämnade också uppgifter om ytterligare produktionsanläggningar som är under uppförande och om den inhemska marknadens storlek. De kinesiska tillverkarna har alltså betydande outnyttjad kapacitet, som med stor marginal överstiger både exportkvantiteten till unionen under översynsperioden och den totala förbrukningen i unionen. Det finns därför kapacitet att öka exportkvantiteterna till unionen betydligt, i synnerhet som det inte finns några indikationer på att marknader i tredjeländer eller den inhemska marknaden skulle kunna absorbera eventuell ytterligare tillverkning i sådana kvantiteter. Det bör i detta hänseende noteras att det med hänsyn till förekomsten av ett stort antal konkurrerande tillverkare är mycket osannolikt att den inhemska marknaden i Kina skulle kunna absorbera de väsentliga volymer som den outnyttjade kapaciteten representerar. |
| --- | --- |

(55)

På grundval av uppgifter i begäran om översyn, som dubbelkontrollerats mot offentligt tillgängliga uppgifter (dvs. uppgifter som företagen offentliggjort på sina webbplatser) uppskattades kapaciteten för alla exporterande tillverkare i Kina till 1 355 000 ton. Sökandens uppskattning av de kinesiska tillverkarnas kapacitetsutnyttjande är omkring 63 %, vilket innebär att det finns outnyttjad kapacitet på över 500 000 ton. Sökanden lämnade också uppgifter om ytterligare produktionsanläggningar som är under uppförande och om den inhemska marknadens storlek. De kinesiska tillverkarna har alltså betydande outnyttjad kapacitet, som med stor marginal överstiger både exportkvantiteten till unionen under översynsperioden och den totala förbrukningen i unionen. Det finns därför kapacitet att öka exportkvantiteterna till unionen betydligt, i synnerhet som det inte finns några indikationer på att marknader i tredjeländer eller den inhemska marknaden skulle kunna absorbera eventuell ytterligare tillverkning i sådana kvantiteter. Det bör i detta hänseende noteras att det med hänsyn till förekomsten av ett stort antal konkurrerande tillverkare är mycket osannolikt att den inhemska marknaden i Kina skulle kunna absorbera de väsentliga volymer som den outnyttjade kapaciteten representerar.

3.2.6   Kringgående

| (56) | Det konstaterades att de gällande åtgärderna beträffande import av den berörda produkten från Kina hade kringgåtts genom att importen lastades om i Marocko 2004 och i Republiken Korea 2010. Det tyder på att försäljarna av kinesiska stållinor har ett klart intresse av unionsmarknaden och är ovilliga att konkurrera på denna marknad till icke-dumpade priser. Detta ansågs utgöra ytterligare en indikation på att den kinesiska exporten troligen skulle öka och komma in på unionsmarknaden till dumpade priser om åtgärderna upphävdes. |
| --- | --- |

(56)

Det konstaterades att de gällande åtgärderna beträffande import av den berörda produkten från Kina hade kringgåtts genom att importen lastades om i Marocko 2004 och i Republiken Korea 2010. Det tyder på att försäljarna av kinesiska stållinor har ett klart intresse av unionsmarknaden och är ovilliga att konkurrera på denna marknad till icke-dumpade priser. Detta ansågs utgöra ytterligare en indikation på att den kinesiska exporten troligen skulle öka och komma in på unionsmarknaden till dumpade priser om åtgärderna upphävdes.

3.3   Sydafrika

3.3.1   Inledande anmärkningar

| (57) | Det finns två kända tillverkare i Sydafrika. Såsom förklaras ovan samarbetade en exporterande tillverkare i denna översyn. |
| --- | --- |

(57)

Det finns två kända tillverkare i Sydafrika. Såsom förklaras ovan samarbetade en exporterande tillverkare i denna översyn.

| (58) | Den andra kända tillverkaren visade inget intresse av att exportera till unionen och uppgav att man utnyttjade sin produktionskapacitet till fullo och sålde på den inhemska marknaden i Sydafrika. |
| --- | --- |

(58)

Den andra kända tillverkaren visade inget intresse av att exportera till unionen och uppgav att man utnyttjade sin produktionskapacitet till fullo och sålde på den inhemska marknaden i Sydafrika.

| (59) | Importen från Sydafrika har minskat betydligt sedan de ursprungliga åtgärderna infördes. Marknadsandelen för importen från Sydafrika (0,1 %) understeg miniminivån under översynsperioden och uppgick till sammanlagt 281 ton. Merparten av denna import var dessutom avsedd för offshoreanvändning, som utvecklats avsevärt sedan den senaste undersökningen, och tullklarerades inte i EU. Endast mindre kvantiteter av den berörda produkten övergick till fri omsättning i EU. |
| --- | --- |

(59)

Importen från Sydafrika har minskat betydligt sedan de ursprungliga åtgärderna infördes. Marknadsandelen för importen från Sydafrika (0,1 %) understeg miniminivån under översynsperioden och uppgick till sammanlagt 281 ton. Merparten av denna import var dessutom avsedd för offshoreanvändning, som utvecklats avsevärt sedan den senaste undersökningen, och tullklarerades inte i EU. Endast mindre kvantiteter av den berörda produkten övergick till fri omsättning i EU.

| (60) | För att fastställa huruvida dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna upphävdes undersöktes de uppgifter som den samarbetsvilliga exportören tillhandahållit om exportvolymer och exportpriser till unionen och tredjeländer, outnyttjad kapacitet och lager samt situationen på den inhemska marknaden i Sydafrika. |
| --- | --- |

(60)

För att fastställa huruvida dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna upphävdes undersöktes de uppgifter som den samarbetsvilliga exportören tillhandahållit om exportvolymer och exportpriser till unionen och tredjeländer, outnyttjad kapacitet och lager samt situationen på den inhemska marknaden i Sydafrika.

3.3.2   Förhållandet mellan exportpriserna till tredjeländer och exportpriserna till unionen

| (61) | Den samarbetsvilliga exportören av den berörda produkten lämnade uppgifter om volymer och priser på andra exportmarknader än unionen. Den exporterande tillverkaren säljer en stor del av sin produktion på exportmarknader även om exportvolymerna minskade under skadeundersökningsperioden. Företagets exportverksamhet är främst inriktad på två specifika marknadssegment: linor för gruvdrift i djupschakt och utrustning för offshoreborrning. |
| --- | --- |

(61)

Den samarbetsvilliga exportören av den berörda produkten lämnade uppgifter om volymer och priser på andra exportmarknader än unionen. Den exporterande tillverkaren säljer en stor del av sin produktion på exportmarknader även om exportvolymerna minskade under skadeundersökningsperioden. Företagets exportverksamhet är främst inriktad på två specifika marknadssegment: linor för gruvdrift i djupschakt och utrustning för offshoreborrning.

| (62) | Företagets exportpriser till tredjeländer var i jämförelse med exportpriserna till unionen inklusive den tillämpliga antidumpningstullen överlag betydligt högre alla år under skadeundersökningsperioden (30–70 %). Prisfördelen för exportören på andra marknader i tredjeländer jämfört med priserna på unionsmarknaden tyder på att exportören inte skulle exportera stora kvantiteter till unionsmarknaden i framtiden om åtgärderna upphävdes. I detta avseende ansågs det dessutom, såsom förklaras i skäl 61, att företagets exportverksamhet är inriktad på produkter som inte i första hand efterfrågas på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(62)

Företagets exportpriser till tredjeländer var i jämförelse med exportpriserna till unionen inklusive den tillämpliga antidumpningstullen överlag betydligt högre alla år under skadeundersökningsperioden (30–70 %). Prisfördelen för exportören på andra marknader i tredjeländer jämfört med priserna på unionsmarknaden tyder på att exportören inte skulle exportera stora kvantiteter till unionsmarknaden i framtiden om åtgärderna upphävdes. I detta avseende ansågs det dessutom, såsom förklaras i skäl 61, att företagets exportverksamhet är inriktad på produkter som inte i första hand efterfrågas på unionsmarknaden.

3.3.3   Outnyttjad kapacitet och lager

| (63) | Sedan den senaste undersökningen har den exporterande tillverkarens lager legat på en stabil nivå. Kapacitetsutnyttjandet (omkring 70–75 %) låg också på normala nivåer med tanke på de tekniska begränsningarna i produktionsprocessen. Den maximala tillgängliga outnyttjade kapaciteten ligger mellan 1 500 och 3 500 ton. Den exporterande tillverkaren har inga planer på att öka produktionskapaciteten i någon större utsträckning. Kapaciteten att öka exportkvantiteterna till unionen framstår som mycket begränsad, med tanke på att marknader i tredjeländer eller den inhemska marknaden skulle kunna absorbera eventuell ytterligare tillverkning. |
| --- | --- |

(63)

Sedan den senaste undersökningen har den exporterande tillverkarens lager legat på en stabil nivå. Kapacitetsutnyttjandet (omkring 70–75 %) låg också på normala nivåer med tanke på de tekniska begränsningarna i produktionsprocessen. Den maximala tillgängliga outnyttjade kapaciteten ligger mellan 1 500 och 3 500 ton. Den exporterande tillverkaren har inga planer på att öka produktionskapaciteten i någon större utsträckning. Kapaciteten att öka exportkvantiteterna till unionen framstår som mycket begränsad, med tanke på att marknader i tredjeländer eller den inhemska marknaden skulle kunna absorbera eventuell ytterligare tillverkning.

| (64) | Vidare noteras att tillverkningen främst går till den inhemska marknaden där vinsterna blir höga, och företaget har därför inget intresse av att exportera stora kvantiteter till unionen. |
| --- | --- |

(64)

Vidare noteras att tillverkningen främst går till den inhemska marknaden där vinsterna blir höga, och företaget har därför inget intresse av att exportera stora kvantiteter till unionen.

3.4   Ukraina

3.4.1   Inledande anmärkningar

| (65) | Eftersom den kända ukrainska exporterande tillverkaren inte samarbetade till fullo, såsom förklaras i skäl 14, grundades undersökningsresultaten på tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Eftersom föga är känt om den ukrainska industrin baseras slutsatserna i det följande på de uppgifter som lämnades i sökandens begäran om översyn och på offentlig handelsstatistik. Det finns inga andra kända tillverkare i Ukraina, och övervägandena i det följande beträffande i synnerhet produktionskapacitet avser därför den kända exporterande tillverkaren. |
| --- | --- |

(65)

Eftersom den kända ukrainska exporterande tillverkaren inte samarbetade till fullo, såsom förklaras i skäl 14, grundades undersökningsresultaten på tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Eftersom föga är känt om den ukrainska industrin baseras slutsatserna i det följande på de uppgifter som lämnades i sökandens begäran om översyn och på offentlig handelsstatistik. Det finns inga andra kända tillverkare i Ukraina, och övervägandena i det följande beträffande i synnerhet produktionskapacitet avser därför den kända exporterande tillverkaren.

| (66) | I syfte att fastställa huruvida det är troligt att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna upphävdes undersöktes exportpriserna till tredjeländer och till unionen, outnyttjad kapacitet och kringgående. |
| --- | --- |

(66)

I syfte att fastställa huruvida det är troligt att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna upphävdes undersöktes exportpriserna till tredjeländer och till unionen, outnyttjad kapacitet och kringgående.

3.4.2   Förhållandet mellan exportpriserna till tredjeländer och exportpriserna till unionen

| (67) | I avsaknad av andra mer tillförlitliga uppgifter användes de uppgifter om andra exportmarknader som lämnades i begäran om översyn och som baserades på offentlig statistik. En analys av de tillgängliga uppgifterna visade att de genomsnittliga exportpriserna till dessa länder var betydligt lägre än de genomsnittliga exportpriserna till unionen. Såsom redan förklarats när det gäller Kina och Sydafrika ansågs exportpriserna till andra tredjeländer utgöra en indikation på den troliga prisnivån för exportförsäljningen till unionen om åtgärderna skulle upphävas. Mot den bakgrunden drogs slutsatsen att det finns en betydande marginal för att sänka exportpriserna till unionen och att det är mycket troligt att det kommer att röra sig om dumpade priser. |
| --- | --- |

(67)

I avsaknad av andra mer tillförlitliga uppgifter användes de uppgifter om andra exportmarknader som lämnades i begäran om översyn och som baserades på offentlig statistik. En analys av de tillgängliga uppgifterna visade att de genomsnittliga exportpriserna till dessa länder var betydligt lägre än de genomsnittliga exportpriserna till unionen. Såsom redan förklarats när det gäller Kina och Sydafrika ansågs exportpriserna till andra tredjeländer utgöra en indikation på den troliga prisnivån för exportförsäljningen till unionen om åtgärderna skulle upphävas. Mot den bakgrunden drogs slutsatsen att det finns en betydande marginal för att sänka exportpriserna till unionen och att det är mycket troligt att det kommer att röra sig om dumpade priser.

3.4.3   Outnyttjad kapacitet

| (68) | Under de senaste åren har de två tidigare kända exporterande tillverkarna gått samman. Det ledde till att den produktionskapacitet som fastställdes vid den senaste undersökningen minskades. Enligt de uppgifter som lämnades i begäran om översyn och uppgifter från den kända exporterande tillverkaren är den uppskattade produktionskapaciteten i Ukraina mellan 35 000 och 40 000 ton, varav omkring 70 % faktiskt utnyttjas för tillverkning. Den outnyttjade kapaciteten, som uppgår till mellan 10 500 och 12 000 ton, tyder på att det i själva verket finns kapacitet att avsevärt öka exportkvantiteten till unionen. Den synbara förbrukningen i Ukraina, beräknad på grundval av den kända produktionen och statistiska uppgifter om import och export, tyder på att den inhemska marknaden inte kan absorbera eventuell ytterligare kapacitet. Ukraina har därför fortfarande större möjligheter än alla de andra berörda länderna att lägga om den outnyttjade kapaciteten till unionsmarknaden, i synnerhet som det inte finns några indikationer på att marknader i tredjeländer eller den inhemska marknaden skulle kunna absorbera eventuell ytterligare tillverkning. |
| --- | --- |

(68)

Under de senaste åren har de två tidigare kända exporterande tillverkarna gått samman. Det ledde till att den produktionskapacitet som fastställdes vid den senaste undersökningen minskades. Enligt de uppgifter som lämnades i begäran om översyn och uppgifter från den kända exporterande tillverkaren är den uppskattade produktionskapaciteten i Ukraina mellan 35 000 och 40 000 ton, varav omkring 70 % faktiskt utnyttjas för tillverkning. Den outnyttjade kapaciteten, som uppgår till mellan 10 500 och 12 000 ton, tyder på att det i själva verket finns kapacitet att avsevärt öka exportkvantiteten till unionen. Den synbara förbrukningen i Ukraina, beräknad på grundval av den kända produktionen och statistiska uppgifter om import och export, tyder på att den inhemska marknaden inte kan absorbera eventuell ytterligare kapacitet. Ukraina har därför fortfarande större möjligheter än alla de andra berörda länderna att lägga om den outnyttjade kapaciteten till unionsmarknaden, i synnerhet som det inte finns några indikationer på att marknader i tredjeländer eller den inhemska marknaden skulle kunna absorbera eventuell ytterligare tillverkning.

3.4.4   Kringgående

| (69) | Efter det att de gällande åtgärderna införts för import av stållinor från Ukraina konstaterades det att dessa åtgärder kringgicks genom import av stållinor från Moldavien. Det upptäckta kringgåendet betraktades som ytterligare en faktor som tydde på intresset för att komma in på unionsmarknaden och oförmågan att konkurrera på unionsmarknaden till icke-dumpade priser. |
| --- | --- |

(69)

Efter det att de gällande åtgärderna införts för import av stållinor från Ukraina konstaterades det att dessa åtgärder kringgicks genom import av stållinor från Moldavien. Det upptäckta kringgåendet betraktades som ytterligare en faktor som tydde på intresset för att komma in på unionsmarknaden och oförmågan att konkurrera på unionsmarknaden till icke-dumpade priser.

3.5   Slutsats

| (70) | Fortsatt betydande dumpning konstaterades för Kina och Ukraina och i mindre utsträckning för Sydafrika, även om importvolymerna från Sydafrika och Ukraina var mycket små. |
| --- | --- |

(70)

Fortsatt betydande dumpning konstaterades för Kina och Ukraina och i mindre utsträckning för Sydafrika, även om importvolymerna från Sydafrika och Ukraina var mycket små.

| (71) | För bedömningen av sannolikheten för att dumpningen skulle fortsätta om antidumpningsåtgärderna upphävdes analyserades outnyttjad kapacitet och tillgängliga lager samt prissättnings- och exportstrategier på olika marknader. Av undersökningen framkom att det fanns betydande outnyttjad kapacitet och stora lager i Kina och i mindre utsträckning i Ukraina. I Sydafrika fanns varken betydande outnyttjad kapacitet eller onormala lager. Vidare konstaterades för Kinas och Ukrainas del att exportpriserna till andra tredjeländer överlag var lägre än exportpriserna till unionsmarknaden, och att unionsmarknaden därför förblev en attraktiv marknad för de exporterande tillverkarna i dessa länder. Den sydafrikanska exporten till andra länder skedde dock till betydligt högre prisnivåer än exporten till unionen och tycktes inte vara dumpad. Därför drogs slutsatsen att det var mycket troligt att exporten från Kina och Ukraina till tredjeländer skulle läggas om till unionen om exportörerna kunde få tillträde till unionsmarknaden utan antidumpningsåtgärder. Med tanke på den outnyttjade produktionskapaciteten var det också sannolikt att importen från dessa länder skulle komma att öka. En analys av prissättningsstrategierna visade dessutom att denna export från Ukraina och Kina med stor sannolikhet skulle ske till dumpade priser. Dessa slutsatser förstärktes av att det för både Kina och Ukraina konstaterades att de gällande åtgärderna hade kringgåtts genom import via andra länder, vilket visade att exportländerna inte kunde konkurrera på unionsmarknaden till rättvisa priser. Den sydafrikanska tillverkaren ansågs däremot kunna konkurrera med andra tillverkare, även unionstillverkarna, på marknader i andra tredjeländer till rättvisa priser. Mot den bakgrunden slås det för Kinas och Ukrainas del fast att dumpningen sannolikt skulle fortsätta och omfatta betydande kvantiteter om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Mot bakgrund av den minskade dumpningen sedan den ursprungliga undersökningen, det faktum att exporten till andra länder skedde till betydligt högre priser än till EU och den låga efterfrågan på sydafrikanska produkter som är att vänta anses det däremot inte sannolikt att dumpningen skulle fortsätta och omfatta betydande kvantiteter när det gäller importen från Sydafrika. |
| --- | --- |

(71)

För bedömningen av sannolikheten för att dumpningen skulle fortsätta om antidumpningsåtgärderna upphävdes analyserades outnyttjad kapacitet och tillgängliga lager samt prissättnings- och exportstrategier på olika marknader. Av undersökningen framkom att det fanns betydande outnyttjad kapacitet och stora lager i Kina och i mindre utsträckning i Ukraina. I Sydafrika fanns varken betydande outnyttjad kapacitet eller onormala lager. Vidare konstaterades för Kinas och Ukrainas del att exportpriserna till andra tredjeländer överlag var lägre än exportpriserna till unionsmarknaden, och att unionsmarknaden därför förblev en attraktiv marknad för de exporterande tillverkarna i dessa länder. Den sydafrikanska exporten till andra länder skedde dock till betydligt högre prisnivåer än exporten till unionen och tycktes inte vara dumpad. Därför drogs slutsatsen att det var mycket troligt att exporten från Kina och Ukraina till tredjeländer skulle läggas om till unionen om exportörerna kunde få tillträde till unionsmarknaden utan antidumpningsåtgärder. Med tanke på den outnyttjade produktionskapaciteten var det också sannolikt att importen från dessa länder skulle komma att öka. En analys av prissättningsstrategierna visade dessutom att denna export från Ukraina och Kina med stor sannolikhet skulle ske till dumpade priser. Dessa slutsatser förstärktes av att det för både Kina och Ukraina konstaterades att de gällande åtgärderna hade kringgåtts genom import via andra länder, vilket visade att exportländerna inte kunde konkurrera på unionsmarknaden till rättvisa priser. Den sydafrikanska tillverkaren ansågs däremot kunna konkurrera med andra tillverkare, även unionstillverkarna, på marknader i andra tredjeländer till rättvisa priser. Mot den bakgrunden slås det för Kinas och Ukrainas del fast att dumpningen sannolikt skulle fortsätta och omfatta betydande kvantiteter om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Mot bakgrund av den minskade dumpningen sedan den ursprungliga undersökningen, det faktum att exporten till andra länder skedde till betydligt högre priser än till EU och den låga efterfrågan på sydafrikanska produkter som är att vänta anses det däremot inte sannolikt att dumpningen skulle fortsätta och omfatta betydande kvantiteter när det gäller importen från Sydafrika.

| (72) | Ukrainas regering lämnade synpunkter på ovanstående och framhöll att påståendet att den ukrainska tillverkaren skulle ledas över till unionsmarknaden om antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla är överdrivet och orimligt. Som stöd för sin ståndpunkt hävdade den ukrainska regeringen att de gällande åtgärderna hade medfört ett bortfall av kundkontakter i EU och till följd av detta att exporten till EU upphört samt att Ukrainas export nu i stället inriktas på Oberoende staters samvälde (OSS) och de asiatiska marknaderna. Den ukrainska regeringen lämnade dock inga synpunkter på unionsmarknadens attraktivitet till följd av den stora prisskillnaden på dessa marknader (se skäl 67), och undvek därmed att ta ställning till det faktum att det faktiskt är sannolikt att den ukrainska exporten skulle läggas om till unionen om åtgärderna upphävdes. |
| --- | --- |

(72)

Ukrainas regering lämnade synpunkter på ovanstående och framhöll att påståendet att den ukrainska tillverkaren skulle ledas över till unionsmarknaden om antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla är överdrivet och orimligt. Som stöd för sin ståndpunkt hävdade den ukrainska regeringen att de gällande åtgärderna hade medfört ett bortfall av kundkontakter i EU och till följd av detta att exporten till EU upphört samt att Ukrainas export nu i stället inriktas på Oberoende staters samvälde (OSS) och de asiatiska marknaderna. Den ukrainska regeringen lämnade dock inga synpunkter på unionsmarknadens attraktivitet till följd av den stora prisskillnaden på dessa marknader (se skäl 67), och undvek därmed att ta ställning till det faktum att det faktiskt är sannolikt att den ukrainska exporten skulle läggas om till unionen om åtgärderna upphävdes.

| (73) | Efter meddelandet av uppgifter framhöll sökanden att den sydafrikanska tillverkarens minskade exportvolym till andra marknader förväntas leda till en ökad outnyttjad kapacitet som inte kommer att absorberas av hemmamarknaden och som därmed kommer att leda till en ökad import till unionen. Dessa argument kunde dock inte styrkas med någon bevisning. Däremot konstaterades det att den samarbetsvilliga exportörens minskade exportförsäljning under skadeundersökningsperioden mildrades av den inhemska försäljningen, som sjönk i mindre omfattning under samma period. Företagets sammanlagda försäljningsvolym ökade dessutom mellan 2009 och undersökningsperioden. Det finns därför inget som tyder på att sökandens argument skulle kunna vara berättigade. |
| --- | --- |

(73)

Efter meddelandet av uppgifter framhöll sökanden att den sydafrikanska tillverkarens minskade exportvolym till andra marknader förväntas leda till en ökad outnyttjad kapacitet som inte kommer att absorberas av hemmamarknaden och som därmed kommer att leda till en ökad import till unionen. Dessa argument kunde dock inte styrkas med någon bevisning. Däremot konstaterades det att den samarbetsvilliga exportörens minskade exportförsäljning under skadeundersökningsperioden mildrades av den inhemska försäljningen, som sjönk i mindre omfattning under samma period. Företagets sammanlagda försäljningsvolym ökade dessutom mellan 2009 och undersökningsperioden. Det finns därför inget som tyder på att sökandens argument skulle kunna vara berättigade.

| (74) | Sökanden kritiserade vidare kommissionen för att inte ha beaktat den andra sydafrikanska tillverkarens bristande samarbetsvilja och att det faktum att detta företag inte tidigare haft någon export inte innebär att det inte kommer att exportera i framtiden. I detta sammanhang noteras att företaget inte hade någon export till unionen under skadeundersökningsperioden. Antidumpningsåtgärder är inget instrument för att förbjuda legitim export till unionen. Detta påstående måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(74)

Sökanden kritiserade vidare kommissionen för att inte ha beaktat den andra sydafrikanska tillverkarens bristande samarbetsvilja och att det faktum att detta företag inte tidigare haft någon export inte innebär att det inte kommer att exportera i framtiden. I detta sammanhang noteras att företaget inte hade någon export till unionen under skadeundersökningsperioden. Antidumpningsåtgärder är inget instrument för att förbjuda legitim export till unionen. Detta påstående måste därför avvisas.

D.   PRODUKTIONEN I UNIONEN OCH UNIONSINDUSTRIN

| (75) | I unionen tillverkas stållinor av över 25 tillverkare/producentgrupper, som utgör unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(75)

I unionen tillverkas stållinor av över 25 tillverkare/producentgrupper, som utgör unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen.

| (76) | Såsom anges i skäl 10 valdes tre tillverkare/producentgrupper ut bland de följande 20 unionstillverkare som lämnade de begärda upplysningarna:






  — | BRIDON-koncernen bestående av Bridon International Ltd (Storbritannien) och Bridon International GmbH (Tyskland) |
| --- | --- | --- |

(76)

Såsom anges i skäl 10 valdes tre tillverkare/producentgrupper ut bland de följande 20 unionstillverkare som lämnade de begärda upplysningarna:

—

BRIDON-koncernen bestående av Bridon International Ltd (Storbritannien) och Bridon International GmbH (Tyskland)

| — | CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Tyskland) |
| --- | --- |

—

CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Tyskland)

| — | Pfeifer Drako Drahtseilwerk GMBH (Tyskland) |
| --- | --- |

—

Pfeifer Drako Drahtseilwerk GMBH (Tyskland)

| — | Drahtseilwerk Hemer GmbH and Co. KG (Tyskland) |
| --- | --- |

—

Drahtseilwerk Hemer GmbH and Co. KG (Tyskland)

| — | Westfälische Drahtindustrie GmbH (Tyskland) |
| --- | --- |

—

Westfälische Drahtindustrie GmbH (Tyskland)

| — | Teufelberger Seil GmbH (Tyskland) |
| --- | --- |

—

Teufelberger Seil GmbH (Tyskland)

| — | ZBD Group A.S. (Tjeckien) |
| --- | --- |

—

ZBD Group A.S. (Tjeckien)

| — | Cables y Alambres especiales SA (Spanien) |
| --- | --- |

—

Cables y Alambres especiales SA (Spanien)

| — | Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugal) |
| --- | --- |

—

Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugal)

| — | D. Koronakis SA (Grekland) |
| --- | --- |

—

D. Koronakis SA (Grekland)

| — | N. Leventeris SA (Grekland) |
| --- | --- |

—

N. Leventeris SA (Grekland)

| — | Drumet SA (Polen) |
| --- | --- |

—

Drumet SA (Polen)

| — | Metizi JSC (Bulgarien) |
| --- | --- |

—

Metizi JSC (Bulgarien)

| — | Arcelor Mittal Wire France (Frankrike) |
| --- | --- |

—

Arcelor Mittal Wire France (Frankrike)

| — | Brunton Shaw UK Limited (Storbritannien) |
| --- | --- |

—

Brunton Shaw UK Limited (Storbritannien)

| — | Sirme Si Cabluri SA / CORD SA (Rumänien) |
| --- | --- |

—

Sirme Si Cabluri SA / CORD SA (Rumänien)

| — | Redaelli Tecna Spa (Italien) |
| --- | --- |

—

Redaelli Tecna Spa (Italien)

| — | Remer SRL (Italien) |
| --- | --- |

—

Remer SRL (Italien)

| — | Metal Press SRL (Italien) |
| --- | --- |

—

Metal Press SRL (Italien)

| — | Randers Reb International A/S (Danmark) |
| --- | --- |

—

Randers Reb International A/S (Danmark)

| (77) | Det noteras att de tre unionstillverkare som ingick i urvalet stod för 40 % av den sammanlagda tillverkningen i unionen under översynsperioden, medan de 20 ovannämnda unionstillverkarna stod för 96 % av den sammanlagda tillverkningen i unionen under översynsperioden, vilket ansågs som representativt för hela tillverkningen i unionen. |
| --- | --- |

(77)

Det noteras att de tre unionstillverkare som ingick i urvalet stod för 40 % av den sammanlagda tillverkningen i unionen under översynsperioden, medan de 20 ovannämnda unionstillverkarna stod för 96 % av den sammanlagda tillverkningen i unionen under översynsperioden, vilket ansågs som representativt för hela tillverkningen i unionen.

E.   SITUATIONEN PÅ UNIONSMARKNADEN

1.   Förbrukning på unionsmarknaden

| (78) | Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins försäljningsvolymer på unionsmarknaden och uppgifter från Eurostat om all import till EU. |
| --- | --- |

(78)

Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins försäljningsvolymer på unionsmarknaden och uppgifter från Eurostat om all import till EU.

| (79) | Förbrukningen i unionen minskade med 21 %, från 255 985 ton till 203 331 ton mellan 2007 och översynsperioden. Efter en liten ökning med 1 % 2008 minskade den framför allt betydligt, med 22 procentenheter, 2009 till följd av den ekonomiska nedgången, och låg kvar på ungefär samma nivå under översynsperioden. | 2007 | 2008 | 2009 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning i unionen
  (ton) | 255 986 | 257 652 | 201 975 | 203 331 |
| Index | 100 | 101 | 79 | 79 |

(79)

Förbrukningen i unionen minskade med 21 %, från 255 985 ton till 203 331 ton mellan 2007 och översynsperioden. Efter en liten ökning med 1 % 2008 minskade den framför allt betydligt, med 22 procentenheter, 2009 till följd av den ekonomiska nedgången, och låg kvar på ungefär samma nivå under översynsperioden.

2007

2008

2009

ÖP

Förbrukning i unionen

(ton)

255 986

257 652

201 975

203 331

Index

100

101

79

79

2.   Import från de berörda länderna

2.1   Kumulering

| (80) | I de tidigare undersökningarna gjordes en sammantagen bedömning av importen av stållinor med ursprung i Kina, Sydafrika och Ukraina i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen. Det undersöktes om en sammantagen bedömning var lämplig även i den aktuella undersökningen. |
| --- | --- |

(80)

I de tidigare undersökningarna gjordes en sammantagen bedömning av importen av stållinor med ursprung i Kina, Sydafrika och Ukraina i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen. Det undersöktes om en sammantagen bedömning var lämplig även i den aktuella undersökningen.

| (81) | I detta avseende konstaterades det att den dumpningsmarginal som fastställts för importen från vart och ett av dessa länder översteg miniminivån. När det gäller kvantiteterna gjordes en framtidsanalys av de sannolika exportvolymerna från vart och ett av länderna, om åtgärderna skulle upphävas. Analysen visade att importen från Kina och Ukraina, men inte från Sydafrika, sannolikt skulle öka till nivåer betydligt över dem som nåddes under översynsperioden och definitivt överstiga den försumbara nivån, om åtgärderna skulle upphävas. I fråga om Sydafrika konstaterades att kapaciteten att öka exportkvantiteterna till unionen var mycket begränsad med tanke på den ringa outnyttjade kapaciteten och det faktum att marknader i tredjeländer eller den inhemska marknaden skulle kunna absorbera eventuell ytterligare tillverkning. |
| --- | --- |

(81)

I detta avseende konstaterades det att den dumpningsmarginal som fastställts för importen från vart och ett av dessa länder översteg miniminivån. När det gäller kvantiteterna gjordes en framtidsanalys av de sannolika exportvolymerna från vart och ett av länderna, om åtgärderna skulle upphävas. Analysen visade att importen från Kina och Ukraina, men inte från Sydafrika, sannolikt skulle öka till nivåer betydligt över dem som nåddes under översynsperioden och definitivt överstiga den försumbara nivån, om åtgärderna skulle upphävas. I fråga om Sydafrika konstaterades att kapaciteten att öka exportkvantiteterna till unionen var mycket begränsad med tanke på den ringa outnyttjade kapaciteten och det faktum att marknader i tredjeländer eller den inhemska marknaden skulle kunna absorbera eventuell ytterligare tillverkning.

| (82) | När det gäller konkurrensvillkoren mellan de importerade produkterna konstaterades att importen från Sydafrika inte direkt konkurrerade med importen från de två andra länderna. I detta avseende var priserna för de produkttyper som importerades från Sydafrika, såsom framgår av skälen 87 och 91, betydligt högre än priserna för importen från de två andra länderna. Dessa högre priser innebar att inget prisunderskridande kunde konstateras för importen från Sydafrika, medan ett betydande prisunderskridande konstaterades för importen från de två andra länderna. |
| --- | --- |

(82)

När det gäller konkurrensvillkoren mellan de importerade produkterna konstaterades att importen från Sydafrika inte direkt konkurrerade med importen från de två andra länderna. I detta avseende var priserna för de produkttyper som importerades från Sydafrika, såsom framgår av skälen 87 och 91, betydligt högre än priserna för importen från de två andra länderna. Dessa högre priser innebar att inget prisunderskridande kunde konstateras för importen från Sydafrika, medan ett betydande prisunderskridande konstaterades för importen från de två andra länderna.

| (83) | När det gäller importen från de tre berörda länderna har undersökningen visat att importerade stållinor från dessa länder hade samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper. De olika typerna av importerade stållinor var dessutom utbytbara med andra produkttyper som tillverkades i unionen, och de salufördes i unionen under samma period. Mot den bakgrunden ansågs det att de importerade stållinorna med ursprung i de berörda länderna konkurrerade med de stållinor som tillverkades i unionen. |
| --- | --- |

(83)

När det gäller importen från de tre berörda länderna har undersökningen visat att importerade stållinor från dessa länder hade samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper. De olika typerna av importerade stållinor var dessutom utbytbara med andra produkttyper som tillverkades i unionen, och de salufördes i unionen under samma period. Mot den bakgrunden ansågs det att de importerade stållinorna med ursprung i de berörda länderna konkurrerade med de stållinor som tillverkades i unionen.

| (84) | Mot bakgrund av ovanstående ansågs kriterierna i artikel 3.4 i grundförordningen därför vara uppfyllda när det gäller Kina och Ukraina. Importen från dessa två länder bedömdes därför sammantaget. Eftersom kriterierna i artikel 3.4, särskilt konkurrensvillkoren mellan importerade produkter, inte var uppfyllda i fråga om Sydafrika bedömdes importen från det landet individuellt. |
| --- | --- |

(84)

Mot bakgrund av ovanstående ansågs kriterierna i artikel 3.4 i grundförordningen därför vara uppfyllda när det gäller Kina och Ukraina. Importen från dessa två länder bedömdes därför sammantaget. Eftersom kriterierna i artikel 3.4, särskilt konkurrensvillkoren mellan importerade produkter, inte var uppfyllda i fråga om Sydafrika bedömdes importen från det landet individuellt.

2.2   Import från Kina och Ukraina

2.2.1   Importvolym, importens marknadsandel och importpriser

| (85) | Importvolymen av den berörda produkten från Kina och Ukraina har enligt uppgifter från Eurostat minskat med 54 % under skadeundersökningsperioden. Under 2009 sågs en betydande nedgång med 43 procentenheter, som fortsatte under översynsperioden med ytterligare 13 procentenheter. |
| --- | --- |

(85)

Importvolymen av den berörda produkten från Kina och Ukraina har enligt uppgifter från Eurostat minskat med 54 % under skadeundersökningsperioden. Under 2009 sågs en betydande nedgång med 43 procentenheter, som fortsatte under översynsperioden med ytterligare 13 procentenheter.

| (86) | Marknadsandelen för importen från Kina och Ukraina minskade från 3,8 % till 2,2 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(86)

Marknadsandelen för importen från Kina och Ukraina minskade från 3,8 % till 2,2 % under skadeundersökningsperioden.

| (87) | Importpriserna steg med 29 % under skadeundersökningsperioden. Efter att ha stigit med 11 % 2008 steg de ytterligare 2009 och var stabila under översynsperioden. | 2007 | 2008 | 2009 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import
  (ton) | 9 844 | 10 081 | 5 830 | 4 553 |
| Index | 100 | 102 | 59 | 46 |
| Marknadsandel (%) | 3,8 | 3,9 | 2,9 | 2,2 |
| Index | 100 | 102 | 75 | 58 |
| Importpris | 1 073 | 1 195 | 1 394 | 1 388 |
| Index | 100 | 111 | 130 | 129 |

(87)

Importpriserna steg med 29 % under skadeundersökningsperioden. Efter att ha stigit med 11 % 2008 steg de ytterligare 2009 och var stabila under översynsperioden.

2007

2008

2009

ÖP

Import

(ton)

9 844

10 081

5 830

4 553

Index

100

102

59

46

Marknadsandel (%)

3,8

3,9

2,9

2,2

Index

100

102

75

58

Importpris

1 073

1 195

1 394

1 388

Index

100

111

130

129

2.2.2   Prisunderskridande

| (88) | Eftersom de kinesiska och ukrainska exporterande tillverkarna inte samarbetade måste prisunderskridandet fastställas på grundval av importstatistik om varje KN-nummer, med hjälp av upplysningar som inhämtats på grundval av artikel 14.6 i grundförordningen. Under översynsperioden varierade prisunderskridandemarginalen för import av stållinor med ursprung i Kina och Ukraina, exklusive antidumpningstullen, mellan 47,4 % och 58,2 %. |
| --- | --- |

(88)

Eftersom de kinesiska och ukrainska exporterande tillverkarna inte samarbetade måste prisunderskridandet fastställas på grundval av importstatistik om varje KN-nummer, med hjälp av upplysningar som inhämtats på grundval av artikel 14.6 i grundförordningen. Under översynsperioden varierade prisunderskridandemarginalen för import av stållinor med ursprung i Kina och Ukraina, exklusive antidumpningstullen, mellan 47,4 % och 58,2 %.

2.3   Import från Sydafrika

2.3.1   Volym, marknadsandel och priser för import från Sydafrika

| (89) | Importvolymen av den berörda produkten från Sydafrika har enligt uppgifter från Eurostat minskat med 77 % under skadeundersökningsperioden. Under 2009 sågs en betydande nedgång med 94 procentenheter, som följdes av en liten ökning med 17 procentenheter under översynsperioden. |
| --- | --- |

(89)

Importvolymen av den berörda produkten från Sydafrika har enligt uppgifter från Eurostat minskat med 77 % under skadeundersökningsperioden. Under 2009 sågs en betydande nedgång med 94 procentenheter, som följdes av en liten ökning med 17 procentenheter under översynsperioden.

| (90) | Marknadsandelen för importen från Sydafrika minskade från 0,5 % till 0,1 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(90)

Marknadsandelen för importen från Sydafrika minskade från 0,5 % till 0,1 % under skadeundersökningsperioden.

| (91) | Importpriserna ökade stadigt, med 52 %, under skadeundersökningsperioden. | 2007 | 2008 | 2009 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import
  (ton) | 1 229 | 846 | 73 | 281 |
| Index | 100 | 69 | 6 | 23 |
| Marknadsandel (%) | 0,5 | 0,3 | 0,0 | 0,1 |
| Index | 100 | 68 | 7 | 29 |
| Importpris | 1 504 | 1 929 | 2 217 | 2 280 |
| Index | 100 | 128 | 147 | 152 |

(91)

Importpriserna ökade stadigt, med 52 %, under skadeundersökningsperioden.

2007

2008

2009

ÖP

Import

(ton)

1 229

846

73

281

Index

100

69

6

23

Marknadsandel (%)

0,5

0,3

0,0

0,1

Index

100

68

7

29

Importpris

1 504

1 929

2 217

2 280

Index

100

128

147

152

2.3.2   Prisunderskridande

| (92) | Prisunderskridandet fastställdes med hjälp av den samarbetsvilliga sydafrikanska tillverkarens exportpriser, utan antidumpningstullen, och konstaterades vara negativt. Eftersom det inte fanns någon annan exporterande tillverkare i Sydafrika gäller denna slutsats även landet som helhet. |
| --- | --- |

(92)

Prisunderskridandet fastställdes med hjälp av den samarbetsvilliga sydafrikanska tillverkarens exportpriser, utan antidumpningstullen, och konstaterades vara negativt. Eftersom det inte fanns någon annan exporterande tillverkare i Sydafrika gäller denna slutsats även landet som helhet.

3.   Import från länder till vilka åtgärderna utvidgats

3.1   Republiken Korea

| (93) | Såsom nämns i skäl 3 konstaterades det att de ursprungliga åtgärderna avseende Kina kringgicks via Rebubliken Korea (Sydkorea). Den antidumpningstull som införts på import med ursprung i Kina utvidgades därför till att även omfatta import av samma stållinor som avsänts från Sydkorea, med undantag av de stållinor som faktiskt tillverkats av elva sydkoreanska tillverkare. |
| --- | --- |

(93)

Såsom nämns i skäl 3 konstaterades det att de ursprungliga åtgärderna avseende Kina kringgicks via Rebubliken Korea (Sydkorea). Den antidumpningstull som införts på import med ursprung i Kina utvidgades därför till att även omfatta import av samma stållinor som avsänts från Sydkorea, med undantag av de stållinor som faktiskt tillverkats av elva sydkoreanska tillverkare.

| (94) | Efter undersökningen om kringgående och utvidgningen av antidumpningstullen till att även omfatta import som avsänts från Sydkorea minskade importen avsevärt, och marknadsandelen sjönk från 18,7 % 2007 till 12,8 % under översynsperioden. Denna procentandel tycks motsvara andelen för de sydkoreanska tillverkare som faktiskt tillverkade produkten och beviljats undantag. |
| --- | --- |

(94)

Efter undersökningen om kringgående och utvidgningen av antidumpningstullen till att även omfatta import som avsänts från Sydkorea minskade importen avsevärt, och marknadsandelen sjönk från 18,7 % 2007 till 12,8 % under översynsperioden. Denna procentandel tycks motsvara andelen för de sydkoreanska tillverkare som faktiskt tillverkade produkten och beviljats undantag.

3.2   Moldavien

| (95) | Importen med ursprung i eller som avsänts från Moldavien konstaterades vara nära noll under skadeundersökningsperioden. Ingen närmare analys bedömdes därför som nödvändig. |
| --- | --- |

(95)

Importen med ursprung i eller som avsänts från Moldavien konstaterades vara nära noll under skadeundersökningsperioden. Ingen närmare analys bedömdes därför som nödvändig.

3.3   Marocko

| (96) | Importen med ursprung i eller som avsänts från Marocko minskade med 51 % under skadeundersökningsperioden. Marknadsandelen var under 0,5 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(96)

Importen med ursprung i eller som avsänts från Marocko minskade med 51 % under skadeundersökningsperioden. Marknadsandelen var under 0,5 % under skadeundersökningsperioden.

4.   Annat land som berörs av antidumpningsåtgärderna

| (97) | Importvolymen av vissa linor eller kablar av järn eller stål med ursprung i Ryssland, enligt definitionen i artikel 1.1 i förordning (EG) nr 1601/2001 (12), minskade med 41 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(97)

Importvolymen av vissa linor eller kablar av järn eller stål med ursprung i Ryssland, enligt definitionen i artikel 1.1 i förordning (EG) nr 1601/2001 (12), minskade med 41 % under skadeundersökningsperioden.

| (98) | Marknadsandelen för importen från Ryssland minskade från 1,5 % 2007 till 1,1 % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(98)

Marknadsandelen för importen från Ryssland minskade från 1,5 % 2007 till 1,1 % under översynsperioden.

5.   Unionsindustrins ekonomiska situation

| (99) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för unionsindustrins situation. |
| --- | --- |

(99)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för unionsindustrins situation.

5.1   Inledande anmärkningar

| (100) | Eftersom ett urvalsförfarande använts när det gäller unionsindustrin bedömdes skadan både på grundval av uppgifter som inhämtats för hela unionsindustrin enligt definitionen i skäl 75 och på grundval av uppgifter som inhämtats för de unionstillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(100)

Eftersom ett urvalsförfarande använts när det gäller unionsindustrin bedömdes skadan både på grundval av uppgifter som inhämtats för hela unionsindustrin enligt definitionen i skäl 75 och på grundval av uppgifter som inhämtats för de unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (101) | När ett urvalsförfarande används analyseras i enlighet med etablerad praxis vissa skadeindikatorer (tillverkning, kapacitet, produktivitet, lager, försäljning, marknadsandel, tillväxt och sysselsättning) för unionsindustrin som helhet, medan sådana skadeindikatorer som rör enskilda företags resultat, t.ex. priser, produktionskostnader, lönsamhet, löner, investeringar, avkastning på investeringar, kassaflöde och förmåga att anskaffa kapital undersöks på grundval av de uppgifter som inhämtats av de unionstillverkare som ingår i urvalet. |
| --- | --- |

(101)

När ett urvalsförfarande används analyseras i enlighet med etablerad praxis vissa skadeindikatorer (tillverkning, kapacitet, produktivitet, lager, försäljning, marknadsandel, tillväxt och sysselsättning) för unionsindustrin som helhet, medan sådana skadeindikatorer som rör enskilda företags resultat, t.ex. priser, produktionskostnader, lönsamhet, löner, investeringar, avkastning på investeringar, kassaflöde och förmåga att anskaffa kapital undersöks på grundval av de uppgifter som inhämtats av de unionstillverkare som ingår i urvalet.

| (102) | En av tillverkarna i Bridon-koncernen som ingick i urvalet, Bridon International Limited, förde sina räkenskaper i brittiska pund under skadeundersökningsperioden. Vissa skadeindikatorer påverkades därför av valutakursfluktuationer mellan det brittiska pundet och euron under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(102)

En av tillverkarna i Bridon-koncernen som ingick i urvalet, Bridon International Limited, förde sina räkenskaper i brittiska pund under skadeundersökningsperioden. Vissa skadeindikatorer påverkades därför av valutakursfluktuationer mellan det brittiska pundet och euron under skadeundersökningsperioden.

5.2   Uppgifter om unionsindustrin

a)   Produktion

| (103) | Unionsindustrins produktion minskade med 9 % mellan 2007 och översynsperioden, från 182 681 ton till 165 394 ton. Produktionsvolymen förblev oförändrad under 2008 för att sedan minska betydligt, med 13 %, 2009 till följd av den globala ekonomiska nedgången. Den återhämtade sig under översynsperioden och ökade med 4 procentenheter. Produktionsvolymen minskade mindre än förbrukningen på unionsmarknaden, vilket berodde på efterfrågan på marknader utanför EU.









  Unionsindustrin | 2007 | 2008 | 2009 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym
  (ton) | 182 681 | 182 691 | 159 266 | 165 394 |
| Index | 100 | 100 | 87 | 91 |

(103)

Unionsindustrins produktion minskade med 9 % mellan 2007 och översynsperioden, från 182 681 ton till 165 394 ton. Produktionsvolymen förblev oförändrad under 2008 för att sedan minska betydligt, med 13 %, 2009 till följd av den globala ekonomiska nedgången. Den återhämtade sig under översynsperioden och ökade med 4 procentenheter. Produktionsvolymen minskade mindre än förbrukningen på unionsmarknaden, vilket berodde på efterfrågan på marknader utanför EU.

Unionsindustrin

2007

2008

2009

ÖP

Produktionsvolym

(ton)

182 681

182 691

159 266

165 394

Index

100

100

87

91

b)   Kapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (104) | Produktionskapaciteten minskade med 6 % under skadeundersökningsperioden. Under 2009 minskade den med 10 % för att sedan öka med 4 procentenheter under översynsperioden. Eftersom produktionen relativt sett minskade mer än kapaciteten minskade kapacitetsutnyttjandet från 69 % 2007 till 66 % under översynsperioden.









  Unionsindustrin | 2007 | 2008 | 2009 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapacitet | 265 779 | 261 383 | 239 312 | 249 254 |
| Index | 100 | 98 | 90 | 94 |
| Kapacitetsutnyttjande | 69 % | 70 % | 67 % | 66 % |
| Index | 100 | 102 | 97 | 97 |

(104)

Produktionskapaciteten minskade med 6 % under skadeundersökningsperioden. Under 2009 minskade den med 10 % för att sedan öka med 4 procentenheter under översynsperioden. Eftersom produktionen relativt sett minskade mer än kapaciteten minskade kapacitetsutnyttjandet från 69 % 2007 till 66 % under översynsperioden.

Unionsindustrin

2007

2008

2009

ÖP

Kapacitet

265 779

261 383

239 312

249 254

Index

100

98

90

94

Kapacitetsutnyttjande

69 %

70 %

67 %

66 %

Index

100

102

97

97

c)   Lager

| (105) | Unionsindustrins utgående lager ökade 2008 och 2009 men minskade under översynsperioden till 2007 års nivå.









  Unionsindustrin | 2007 | 2008 | 2009 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager
  (ton) | 12 656 | 13 254 | 12 790 | 12 651 |
| Index | 100 | 105 | 101 | 100 |

(105)

Unionsindustrins utgående lager ökade 2008 och 2009 men minskade under översynsperioden till 2007 års nivå.

Unionsindustrin

2007

2008

2009

ÖP

Utgående lager

(ton)

12 656

13 254

12 790

12 651

Index

100

105

101

100

d)   Försäljningsvolym

| (106) | Unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden minskade med 20 % mellan 2007 och översynsperioden. Efter att ha minskat med 5 % 2008 minskade försäljningsvolymen med ytterligare 24 procentenheter 2009 som en följd av den ekonomiska nedgången. Denna utveckling överensstämmer med utvecklingen för unionsmarknaden, som minskade med 21 % mellan 2007 och översynsperioden till följd av den ekonomiska nedgången.









  Unionsindustrin | 2007 | 2008 | 2009 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljning till icke-närstående parter i unionen (ton) | 112 387 | 106 431 | 80 340 | 89 551 |
| Index | 100 | 95 | 71 | 80 |

(106)

Unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden minskade med 20 % mellan 2007 och översynsperioden. Efter att ha minskat med 5 % 2008 minskade försäljningsvolymen med ytterligare 24 procentenheter 2009 som en följd av den ekonomiska nedgången. Denna utveckling överensstämmer med utvecklingen för unionsmarknaden, som minskade med 21 % mellan 2007 och översynsperioden till följd av den ekonomiska nedgången.

Unionsindustrin

2007

2008

2009

ÖP

Försäljning till icke-närstående parter i unionen (ton)

112 387

106 431

80 340

89 551

Index

100

95

71

80

e)   Marknadsandel

| (107) | Unionsindustrin lyckades behålla en oförändrad marknadsandel på 44 % mellan 2007 och översynsperioden. Under 2008 och 2009 minskade marknadsandelen dock till 41 % respektive 40 % av förbrukningen i unionen.









  Unionsindustrin | 2007 | 2008 | 2009 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Marknadsandel | 44 % | 41 % | 40 % | 44 % |
| Index | 100 | 94 | 91 | 100 |

(107)

Unionsindustrin lyckades behålla en oförändrad marknadsandel på 44 % mellan 2007 och översynsperioden. Under 2008 och 2009 minskade marknadsandelen dock till 41 % respektive 40 % av förbrukningen i unionen.

Unionsindustrin

2007

2008

2009

ÖP

Marknadsandel

44 %

41 %

40 %

44 %

Index

100

94

91

100

f)   Tillväxt

| (108) | Mellan 2007 och översynsperioden, när förbrukningen i unionen minskade med 21 %, minskade unionsindustrins försäljningsvolym med bara 20 %. Unionsindustrin vann alltså en liten marknadsandel, medan importen från de berörda länderna förlorade nästan 2 procentenheter under samma period. |
| --- | --- |

(108)

Mellan 2007 och översynsperioden, när förbrukningen i unionen minskade med 21 %, minskade unionsindustrins försäljningsvolym med bara 20 %. Unionsindustrin vann alltså en liten marknadsandel, medan importen från de berörda länderna förlorade nästan 2 procentenheter under samma period.

g)   Sysselsättning

| (109) | Sysselsättningsnivån inom unionsindustrin minskade med 12 % mellan 2007 och översynsperioden. Den största minskningen skedde 2009, då sysselsättningen föll med 8 procentenheter. Det visar att unionsindustrin kunde anpassa sig till den nya marknadssituationen.









  Unionsindustrin | 2007 | 2008 | 2009 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sysselsättning | 3 052 | 2 978 | 2 752 | 2 694 |
| Index | 100 | 98 | 90 | 88 |

(109)

Sysselsättningsnivån inom unionsindustrin minskade med 12 % mellan 2007 och översynsperioden. Den största minskningen skedde 2009, då sysselsättningen föll med 8 procentenheter. Det visar att unionsindustrin kunde anpassa sig till den nya marknadssituationen.

Unionsindustrin

2007

2008

2009

ÖP

Sysselsättning

3 052

2 978

2 752

2 694

Index

100

98

90

88

h)   Produktivitet

| (110) | Produktiviteten hos unionsindustrins anställda, mätt som resultat per heltidsekvivalent anställd och år, var instabil under skadeundersökningsperioden och ökade med 2 procentenheter 2008 för att sedan minska med 5 procentenheter 2009 och därefter öka med 6 procentenheter under översynsperioden.









  Unionsindustrin | 2007 | 2008 | 2009 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivitet | 59,9 | 61,3 | 57,9 | 61,4 |
| Index | 100 | 102 | 97 | 103 |

(110)

Produktiviteten hos unionsindustrins anställda, mätt som resultat per heltidsekvivalent anställd och år, var instabil under skadeundersökningsperioden och ökade med 2 procentenheter 2008 för att sedan minska med 5 procentenheter 2009 och därefter öka med 6 procentenheter under översynsperioden.

Unionsindustrin

2007

2008

2009

ÖP

Produktivitet

59,9

61,3

57,9

61,4

Index

100

102

97

103

i)   Dumpningsmarginalens storlek

| (111) | Verkningarna för unionsindustrin av de stora faktiska dumpningsmarginalerna kan med hänsyn till den totala importvolymen från de berörda länderna och förekomsten av antidumpningstullar inte anses vara betydande. |
| --- | --- |

(111)

Verkningarna för unionsindustrin av de stora faktiska dumpningsmarginalerna kan med hänsyn till den totala importvolymen från de berörda länderna och förekomsten av antidumpningstullar inte anses vara betydande.

5.3   Uppgifter om de unionstillverkare som ingick i urvalet

j)   Försäljningspriser och faktorer som påverkar de inhemska priserna

| (112) | Unionsindustrins försäljningspriser per enhet ökade med 11 % mellan 2007 och översynsperioden. Priserna ökade gradvis med 16 % fram till 2009 för att sedan sjunka med 5 procentenheter under översynsperioden. Denna prisutveckling hänger samman med att unionsindustrin kunde föra över order med höga priser som tagits emot före den ekonomiska nedgången till 2009. Den hänger också samman med att unionsindustrin successivt övergick till stållinor med större diameter, som betingar högre priser.









  Utvalda tillverkare | 2007 | 2008 | 2009 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet i EU (euro/ton) | 3 219 | 3 492 | 3 720 | 3 560 |
| Index | 100 | 108 | 116 | 111 |

(112)

Unionsindustrins försäljningspriser per enhet ökade med 11 % mellan 2007 och översynsperioden. Priserna ökade gradvis med 16 % fram till 2009 för att sedan sjunka med 5 procentenheter under översynsperioden. Denna prisutveckling hänger samman med att unionsindustrin kunde föra över order med höga priser som tagits emot före den ekonomiska nedgången till 2009. Den hänger också samman med att unionsindustrin successivt övergick till stållinor med större diameter, som betingar högre priser.

Utvalda tillverkare

2007

2008

2009

ÖP

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i EU (euro/ton)

3 219

3 492

3 720

3 560

Index

100

108

116

111

k)   Löner

| (113) | Den genomsnittliga lönen per heltidsekvivalent minskade med 12 % mellan 2007 och skadeundersökningsperioden. Det går dock inte att dra några meningsfulla slutsatser av tabellen nedan, eftersom lönen per anställd påverkades kraftigt av valutakursfluktuationer mellan det brittiska pundet och euron under skadeundersökningsperioden.









  Utvalda tillverkare | 2007 | 2008 | 2009 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lön per heltidsekvivalent (euro) | 55 062 | 50 570 | 46 638 | 48 329 |
| Index | 100 | 92 | 85 | 88 |

(113)

Den genomsnittliga lönen per heltidsekvivalent minskade med 12 % mellan 2007 och skadeundersökningsperioden. Det går dock inte att dra några meningsfulla slutsatser av tabellen nedan, eftersom lönen per anställd påverkades kraftigt av valutakursfluktuationer mellan det brittiska pundet och euron under skadeundersökningsperioden.

Utvalda tillverkare

2007

2008

2009

ÖP

Lön per heltidsekvivalent (euro)

55 062

50 570

46 638

48 329

Index

100

92

85

88

l)   Investeringar och kapitalanskaffningsförmåga

| (114) | Investeringarna avseende stållinor minskade med 32 % under skadeundersökningsperioden men var ändå betydande och uppgick till 35 miljoner euro. Investeringarna avsåg främst stållinor med höga marginaler. De tillverkare som ingick i urvalet hade inga svårigheter att anskaffa kapital under skadeundersökningsperioden eftersom investeringarna vanligen kunde återbetalas inom några år.









  Utvalda tillverkare | 2007 | 2008 | 2009 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringar
  (tusen euro) | 12 331 | 9 038 | 6 283 | 8 406 |
| Index | 100 | 73 | 51 | 68 |

(114)

Investeringarna avseende stållinor minskade med 32 % under skadeundersökningsperioden men var ändå betydande och uppgick till 35 miljoner euro. Investeringarna avsåg främst stållinor med höga marginaler. De tillverkare som ingick i urvalet hade inga svårigheter att anskaffa kapital under skadeundersökningsperioden eftersom investeringarna vanligen kunde återbetalas inom några år.

Utvalda tillverkare

2007

2008

2009

ÖP

Investeringar

(tusen euro)

12 331

9 038

6 283

8 406

Index

100

73

51

68

m)   Lönsamhet på unionsmarknaden

| (115) | De tillverkare som ingick i urvalet lyckades göra vinster under hela skadeundersökningsperioden. De vinster som nåddes mellan 2008 och översynsperioden låg över det vinstmål på 5 % som fastställts i den ursprungliga undersökningen. De resultat som nåddes av tillverkarna i urvalet förklaras främst av prisutvecklingen mellan 2007 och översynsperioden och av den ihållande globala efterfrågan för tillverkarna i urvalet, som gjorde det möjligt för dem att späda ut de fasta kostnaderna. Den minskade lönsamheten under översynsperioden förklaras av ett prisfall och en minskning av produktionsvolymen som påverkade produktionskostnaden negativt.









  Utvalda tillverkare | 2007 | 2008 | 2009 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet på unionsmarknaden (%) | 3,6 % | 5,7 % | 11,1 % | 6,5 % |
| Index | 100 | 158 | 307 | 179 |

(115)

De tillverkare som ingick i urvalet lyckades göra vinster under hela skadeundersökningsperioden. De vinster som nåddes mellan 2008 och översynsperioden låg över det vinstmål på 5 % som fastställts i den ursprungliga undersökningen. De resultat som nåddes av tillverkarna i urvalet förklaras främst av prisutvecklingen mellan 2007 och översynsperioden och av den ihållande globala efterfrågan för tillverkarna i urvalet, som gjorde det möjligt för dem att späda ut de fasta kostnaderna. Den minskade lönsamheten under översynsperioden förklaras av ett prisfall och en minskning av produktionsvolymen som påverkade produktionskostnaden negativt.

Utvalda tillverkare

2007

2008

2009

ÖP

Lönsamhet på unionsmarknaden (%)

3,6 %

5,7 %

11,1 %

6,5 %

Index

100

158

307

179

n)   Avkastning på investeringar

| (116) | Avkastningen på investeringar, uttryckt som den totala vinst som genererades av tillverkningen av stållinor i procent av det bokförda nettovärdet av tillgångar med direkt och indirekt anknytning till tillverkningen av stållinor, följde i stort sett den ovan angivna lönsamhetsutvecklingen under hela skadeundersökningsperioden.









  Utvalda tillverkare | 2007 | 2008 | 2009 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avkastning på investeringar (%) | 24,5 % | 45 % | 76,4 % | 69,6 % |
| Index | 100 | 184 | 312 | 284 |

(116)

Avkastningen på investeringar, uttryckt som den totala vinst som genererades av tillverkningen av stållinor i procent av det bokförda nettovärdet av tillgångar med direkt och indirekt anknytning till tillverkningen av stållinor, följde i stort sett den ovan angivna lönsamhetsutvecklingen under hela skadeundersökningsperioden.

Utvalda tillverkare

2007

2008

2009

ÖP

Avkastning på investeringar (%)

24,5 %

45 %

76,4 %

69,6 %

Index

100

184

312

284

o)   Kassaflöde

| (117) | Kassaflödet förbättrades mellan 2007 och översynsperioden och följde den ovan angivna lönsamhetsutvecklingen under hela skadeundersökningsperioden.









  Utvalda tillverkare | 2007 | 2008 | 2009 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kassaflöde
  (tusen euro) | 20 255 | 38 579 | 60 276 | 45 841 |
| Index | 100 | 190 | 298 | 226 |

(117)

Kassaflödet förbättrades mellan 2007 och översynsperioden och följde den ovan angivna lönsamhetsutvecklingen under hela skadeundersökningsperioden.

Utvalda tillverkare

2007

2008

2009

ÖP

Kassaflöde

(tusen euro)

20 255

38 579

60 276

45 841

Index

100

190

298

226

p)   Återhämtning från effekterna av tidigare dumpning

| (118) | De indikatorer som undersöks ovan visar visserligen att unionsindustrin drabbades av den ekonomiska nedgången i och med att försäljningsvolym, produktionsvolym, sysselsättning och investeringar sjönk, men de visar också att unionsindustrin anpassade sin produktionsutrustning för att bättre kunna anpassa sig till de nya ekonomiska förutsättningarna och kunna ta tillvara möjligheter på marknader i och utanför EU i segment där höga marginaler kan nås. Unionsindustrins förbättrade ekonomiska och finansiella situation efter införandet av antidumpningsåtgärder 1999 visar att åtgärderna är effektiva och att unionsindustrin återhämtade sig från effekterna av tidigare dumpning. |
| --- | --- |

(118)

De indikatorer som undersöks ovan visar visserligen att unionsindustrin drabbades av den ekonomiska nedgången i och med att försäljningsvolym, produktionsvolym, sysselsättning och investeringar sjönk, men de visar också att unionsindustrin anpassade sin produktionsutrustning för att bättre kunna anpassa sig till de nya ekonomiska förutsättningarna och kunna ta tillvara möjligheter på marknader i och utanför EU i segment där höga marginaler kan nås. Unionsindustrins förbättrade ekonomiska och finansiella situation efter införandet av antidumpningsåtgärder 1999 visar att åtgärderna är effektiva och att unionsindustrin återhämtade sig från effekterna av tidigare dumpning.

| (119) | Ukrainas regering påpekade att den inte kunde förstå på vilket sätt avskaffandet av antidumpningstullar på importen från Ukraina skulle kunna skada unionsindustrin när dess skadeindikatorer oftast visade på positiva tendenser under den ekonomiska krisen, särskilt mellan 2009 och översynsperioden. Denna analys grundades dock på en begränsad tidsperiod och inte på hela skadeundersökningsperioden. Det bör noteras att denna period inte är representativ för den allmänna utvecklingen, som inleddes vid en tidpunkt då vinstmålet inte ens uppnåddes men som senare uppnåddes trots den ekonomiska kris som påverkade unionsindustrin och dess indikatorer i slutet av skadeundersökningsperioden. Den relativt positiva allmänna bild som unionsindustrin uppvisade (se skälen 112 och 115) förklaras å ena sidan av den stora orderingången i slutet av 2008 med effekter som var utspridda över 2009 samt av den ökade förbrukningen på marknader utanför EU, vilket bidrog till den allmänna positiva utvecklingen när det gäller de vinstrelaterade indikatorerna. |
| --- | --- |

(119)

Ukrainas regering påpekade att den inte kunde förstå på vilket sätt avskaffandet av antidumpningstullar på importen från Ukraina skulle kunna skada unionsindustrin när dess skadeindikatorer oftast visade på positiva tendenser under den ekonomiska krisen, särskilt mellan 2009 och översynsperioden. Denna analys grundades dock på en begränsad tidsperiod och inte på hela skadeundersökningsperioden. Det bör noteras att denna period inte är representativ för den allmänna utvecklingen, som inleddes vid en tidpunkt då vinstmålet inte ens uppnåddes men som senare uppnåddes trots den ekonomiska kris som påverkade unionsindustrin och dess indikatorer i slutet av skadeundersökningsperioden. Den relativt positiva allmänna bild som unionsindustrin uppvisade (se skälen 112 och 115) förklaras å ena sidan av den stora orderingången i slutet av 2008 med effekter som var utspridda över 2009 samt av den ökade förbrukningen på marknader utanför EU, vilket bidrog till den allmänna positiva utvecklingen när det gäller de vinstrelaterade indikatorerna.

5.4   Slutsats

| (120) | Trots att förbrukningen minskade med 21 % lyckades unionsindustrin behålla sin marknadsandel samtidigt som priserna ökade med 11 %, lagren låg kvar på en rimlig nivå och produktionsvolymen minskade mindre än förbrukningen. Unionsindustrin var lönsam under hela skadeundersökningsperioden. Mot denna bakgrund kan det konstateras att unionsindustrin inte lidit väsentlig skada under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(120)

Trots att förbrukningen minskade med 21 % lyckades unionsindustrin behålla sin marknadsandel samtidigt som priserna ökade med 11 %, lagren låg kvar på en rimlig nivå och produktionsvolymen minskade mindre än förbrukningen. Unionsindustrin var lönsam under hela skadeundersökningsperioden. Mot denna bakgrund kan det konstateras att unionsindustrin inte lidit väsentlig skada under skadeundersökningsperioden.

F.   SANNOLIKHET FÖR ÅTERKOMMANDE SKADA

| (121) | Såsom förklaras i skälen 55 och 68 har de exporterande tillverkarna i Kina och Ukraina potential att avsevärt öka sin exportvolym till unionen genom att utnyttja den outnyttjade kapaciteten. Den outnyttjade kapaciteten uppgår till över 500 000 ton, vilket motsvarar hela förbrukningen i unionen. Om åtgärderna upphävdes är det därför sannolikt att stora kvantiteter stållinor från Kina och Ukraina skulle komma in på unionsmarknaden för att ta tillbaka förlorade marknadsandelar och ytterligare öka marknadsandelen. |
| --- | --- |

(121)

Såsom förklaras i skälen 55 och 68 har de exporterande tillverkarna i Kina och Ukraina potential att avsevärt öka sin exportvolym till unionen genom att utnyttja den outnyttjade kapaciteten. Den outnyttjade kapaciteten uppgår till över 500 000 ton, vilket motsvarar hela förbrukningen i unionen. Om åtgärderna upphävdes är det därför sannolikt att stora kvantiteter stållinor från Kina och Ukraina skulle komma in på unionsmarknaden för att ta tillbaka förlorade marknadsandelar och ytterligare öka marknadsandelen.

| (122) | Såsom förklaras i skäl 88 konstaterades priserna på importen från Kina och Ukraina vara låga och underskrida priserna i EU. Dessa låga priser skulle med största sannolikt fortsätta att tillämpas. I Ukrainas fall skulle priserna till och med kunna sjunka ännu mer, såsom påpekas i skäl 67. Ett sådant prisbeteende i förening med den förmåga som exportörerna i dessa länder har att leverera betydande kvantiteter av den berörda produkten till unionsmarknaden skulle med all sannolikhet ge ett pristryck nedåt på unionsmarknaden, med förväntade negativa effekter för unionsindustrins ekonomiska situation som följd. Såsom visas ovan hänger unionsindustrins ekonomiska resultat nära samman med prisnivån på unionsmarknaden. Det är därför troligt att unionsindustrins ekonomiska situation skulle försämras om den utsattes för ökade importvolymer till dumpade priser från Kina och Ukraina, såsom konstaterades i den ursprungliga undersökningen. Mot denna bakgrund dras därför slutsatsen att skadan för unionsindustrin med all sannolikhet skulle återkomma om åtgärderna mot import med ursprung i Kina och Ukraina upphävdes. |
| --- | --- |

(122)

Såsom förklaras i skäl 88 konstaterades priserna på importen från Kina och Ukraina vara låga och underskrida priserna i EU. Dessa låga priser skulle med största sannolikt fortsätta att tillämpas. I Ukrainas fall skulle priserna till och med kunna sjunka ännu mer, såsom påpekas i skäl 67. Ett sådant prisbeteende i förening med den förmåga som exportörerna i dessa länder har att leverera betydande kvantiteter av den berörda produkten till unionsmarknaden skulle med all sannolikhet ge ett pristryck nedåt på unionsmarknaden, med förväntade negativa effekter för unionsindustrins ekonomiska situation som följd. Såsom visas ovan hänger unionsindustrins ekonomiska resultat nära samman med prisnivån på unionsmarknaden. Det är därför troligt att unionsindustrins ekonomiska situation skulle försämras om den utsattes för ökade importvolymer till dumpade priser från Kina och Ukraina, såsom konstaterades i den ursprungliga undersökningen. Mot denna bakgrund dras därför slutsatsen att skadan för unionsindustrin med all sannolikhet skulle återkomma om åtgärderna mot import med ursprung i Kina och Ukraina upphävdes.

| (123) | Vad Sydafrika beträffar tycks den outnyttjade kapaciteten vara begränsad, såsom förklaras i skäl 63. Såsom förklaras i skäl 92 konstaterades att de sydafrikanska exportpriserna till EU inte underskred unionsindustrins priser. Eftersom de exporterade volymer som kom in på unionsmarknaden var så små jämfördes exportpriserna för sydafrikanska stållinor till de fem huvudsakliga marknaderna utanför EU också med unionsindustrins priser för varje produkttyp. Inte heller dessa priser befanns underskrida unionsindustrins priser. |
| --- | --- |

(123)

Vad Sydafrika beträffar tycks den outnyttjade kapaciteten vara begränsad, såsom förklaras i skäl 63. Såsom förklaras i skäl 92 konstaterades att de sydafrikanska exportpriserna till EU inte underskred unionsindustrins priser. Eftersom de exporterade volymer som kom in på unionsmarknaden var så små jämfördes exportpriserna för sydafrikanska stållinor till de fem huvudsakliga marknaderna utanför EU också med unionsindustrins priser för varje produkttyp. Inte heller dessa priser befanns underskrida unionsindustrins priser.

| (124) | Med tanke på den begränsade outnyttjade kapaciteten och frånvaron av prisunderskridande dras slutsatsen att ett upphävande av åtgärderna avseende import med ursprung i Sydafrika med största sannolikhet inte skulle leda till att skadan för unionsindustrin återkom. |
| --- | --- |

(124)

Med tanke på den begränsade outnyttjade kapaciteten och frånvaron av prisunderskridande dras slutsatsen att ett upphävande av åtgärderna avseende import med ursprung i Sydafrika med största sannolikhet inte skulle leda till att skadan för unionsindustrin återkom.

G.   UNIONENS INTRESSE

1.   Inledning

| (125) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det om ett bibehållande av de gällande antidumpningsåtgärderna mot Kina och Ukraina skulle strida mot unionens intresse som helhet. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda intressen. Det bör erinras om att det i de tidigare undersökningarna inte ansågs strida mot unionens intresse att vidta åtgärder. Eftersom den här undersökningen är en översyn där man analyserar en situation där antidumpningsåtgärder redan är i kraft är det dessutom möjligt att bedöma eventuella otillbörliga negativa effekter för de parter som berörs av de gällande antidumpningsåtgärderna. |
| --- | --- |

(125)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det om ett bibehållande av de gällande antidumpningsåtgärderna mot Kina och Ukraina skulle strida mot unionens intresse som helhet. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda intressen. Det bör erinras om att det i de tidigare undersökningarna inte ansågs strida mot unionens intresse att vidta åtgärder. Eftersom den här undersökningen är en översyn där man analyserar en situation där antidumpningsåtgärder redan är i kraft är det dessutom möjligt att bedöma eventuella otillbörliga negativa effekter för de parter som berörs av de gällande antidumpningsåtgärderna.

| (126) | Mot den bakgrunden undersöktes det om det, trots slutsatserna i fråga om sannolikheten för återkommande skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla åtgärderna mot import från Kina och Ukraina i detta särskilda fall. |
| --- | --- |

(126)

Mot den bakgrunden undersöktes det om det, trots slutsatserna i fråga om sannolikheten för återkommande skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla åtgärderna mot import från Kina och Ukraina i detta särskilda fall.

2.   Unionsindustrins intresse

| (127) | Unionsindustrin har visat sig vara en strukturellt livskraftig industri. Detta bekräftades av den positiva utvecklingen för dess ekonomiska situation under skadeundersökningsperioden. Framför allt det faktum att unionsindustrin behöll sin marknadsandel under skadeundersökningsperioden står i skarp kontrast till den situation som rådde innan åtgärder infördes 1999. Vidare konstateras att unionsindustrin förbättrade sin lönsamhet mellan 2007 och översynsperioden. Det erinras också om att kringgående konstaterats när det gäller importen från Marocko, Moldavien och Sydkorea. Om denna utveckling inte hade ägt rum kunde unionsindustrins situation ha varit ännu gynnsammare. |
| --- | --- |

(127)

Unionsindustrin har visat sig vara en strukturellt livskraftig industri. Detta bekräftades av den positiva utvecklingen för dess ekonomiska situation under skadeundersökningsperioden. Framför allt det faktum att unionsindustrin behöll sin marknadsandel under skadeundersökningsperioden står i skarp kontrast till den situation som rådde innan åtgärder infördes 1999. Vidare konstateras att unionsindustrin förbättrade sin lönsamhet mellan 2007 och översynsperioden. Det erinras också om att kringgående konstaterats när det gäller importen från Marocko, Moldavien och Sydkorea. Om denna utveckling inte hade ägt rum kunde unionsindustrins situation ha varit ännu gynnsammare.

| (128) | Det kan rimligen förväntas att unionsindustrin kommer att fortsätta att dra nytta av bibehållna åtgärder. Om åtgärderna mot import med ursprung i Kina och Ukraina inte bibehålls är det troligt att unionsindustrin på nytt kommer att börja lida skada av ökad import till dumpade priser från de länderna, och att dess ekonomiska situation kommer att försämras. |
| --- | --- |

(128)

Det kan rimligen förväntas att unionsindustrin kommer att fortsätta att dra nytta av bibehållna åtgärder. Om åtgärderna mot import med ursprung i Kina och Ukraina inte bibehålls är det troligt att unionsindustrin på nytt kommer att börja lida skada av ökad import till dumpade priser från de länderna, och att dess ekonomiska situation kommer att försämras.

3.   Importörernas intresse

| (129) | Det erinras om att det i de tidigare undersökningarna konstaterades att införandet av åtgärder inte skulle få några betydande effekter. Såsom anges i skäl 11 besvarade två importörer frågeformuläret och samarbetade till fullo i undersökningen. De uppgav att åtgärderna ledde till högre priser. Undersökningen visade dock att det fanns andra försörjningskällor och att priserna på importen från andra länder låg på ungefär samma nivåer som de kinesiska priserna. |
| --- | --- |

(129)

Det erinras om att det i de tidigare undersökningarna konstaterades att införandet av åtgärder inte skulle få några betydande effekter. Såsom anges i skäl 11 besvarade två importörer frågeformuläret och samarbetade till fullo i undersökningen. De uppgav att åtgärderna ledde till högre priser. Undersökningen visade dock att det fanns andra försörjningskällor och att priserna på importen från andra länder låg på ungefär samma nivåer som de kinesiska priserna.

| (130) | Mot denna bakgrund drogs slutsatsen att de gällande åtgärderna inte hade någon betydande negativ inverkan på deras ekonomiska situation och att en fortsättning av åtgärderna inte skulle påverka importörerna i orimlig utsträckning. |
| --- | --- |

(130)

Mot denna bakgrund drogs slutsatsen att de gällande åtgärderna inte hade någon betydande negativ inverkan på deras ekonomiska situation och att en fortsättning av åtgärderna inte skulle påverka importörerna i orimlig utsträckning.

4.   Användarnas intresse

| (131) | Stållinor har en mängd användningsområden och ett stort antal användarindustrier kan därför beröras, t.ex. fiskeri, sjöfart/skeppsfart, olje- och gasindustri, gruvdrift, skogsbruk, linbanetransport, väg- och vattenbyggnadsarbeten, byggnadsverksamhet samt hissar. Ovanstående förteckning över användarindustrier är endast vägledande. |
| --- | --- |

(131)

Stållinor har en mängd användningsområden och ett stort antal användarindustrier kan därför beröras, t.ex. fiskeri, sjöfart/skeppsfart, olje- och gasindustri, gruvdrift, skogsbruk, linbanetransport, väg- och vattenbyggnadsarbeten, byggnadsverksamhet samt hissar. Ovanstående förteckning över användarindustrier är endast vägledande.

| (132) | Kommissionen skickade frågeformulär till alla kända användare. Såsom nämns i skäl 16 samarbetade bara en användare vid förfarandet. Användaren uppgav att man inte led skada av åtgärderna eftersom det fanns andra källor samt att stållinor inte stod för en betydande del av produktionskostnaderna. Eftersom kostnaden för stållinor hade försumbar inverkan på användarindustrierna och det fanns andra försörjningskällor drogs slutsatsen att de gällande åtgärderna inte har någon större effekt på användarindustrin. |
| --- | --- |

(132)

Kommissionen skickade frågeformulär till alla kända användare. Såsom nämns i skäl 16 samarbetade bara en användare vid förfarandet. Användaren uppgav att man inte led skada av åtgärderna eftersom det fanns andra källor samt att stållinor inte stod för en betydande del av produktionskostnaderna. Eftersom kostnaden för stållinor hade försumbar inverkan på användarindustrierna och det fanns andra försörjningskällor drogs slutsatsen att de gällande åtgärderna inte har någon större effekt på användarindustrin.

5.   Slutsats om unionens intresse

| (133) | Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte bibehålla de nuvarande antidumpningsåtgärderna. |
| --- | --- |

(133)

Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte bibehålla de nuvarande antidumpningsåtgärderna.

H.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (134) | Alla parter informerades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls för import av den berörda produkten med ursprung i Kina och Ukraina och upphävs för import med ursprung i Sydafrika. De beviljades också en period inom vilken de kunde lämna synpunkter efter meddelandet av dessa uppgifter. Inga av de synpunkter som lämnades var av det slag att de ändrade på slutsatserna ovan. |
| --- | --- |

(134)

Alla parter informerades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls för import av den berörda produkten med ursprung i Kina och Ukraina och upphävs för import med ursprung i Sydafrika. De beviljades också en period inom vilken de kunde lämna synpunkter efter meddelandet av dessa uppgifter. Inga av de synpunkter som lämnades var av det slag att de ändrade på slutsatserna ovan.

| (135) | Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av stållinor med ursprung i Kina och Ukraina bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. De åtgärder som tillämpas på import från Sydafrika bör däremot upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(135)

Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av stållinor med ursprung i Kina och Ukraina bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. De åtgärder som tillämpas på import från Sydafrika bör däremot upphöra att gälla.

| (136) | Såsom anges i skälen 2 och 3 har de gällande antidumpningstullarna på import av den berörda produkten från Ukraina och Kina utvidgats till att även omfatta import av stållinor som avsänts från Moldavien, Marocko och Republiken Korea, oavsett om de deklareras ha sitt ursprung i Moldavien, Marocko eller Republiken Korea eller inte. Den antidumpningstull som bör bibehållas på import av den berörda produkten, enligt vad som anges i skäl 2, bör även fortsatt vara utvidgad till att även omfatta import av stållinor som avsänts från Moldavien, Marocko och Republiken Korea, oavsett om de deklareras ha sitt ursprung i Moldavien, Marocko eller Republiken Korea eller inte. Den exporterande tillverkare i Marocko som undantogs från de åtgärder som utvidgades genom förordning (EG) nr 1886/2004 bör även vara befriad från de åtgärder som införs genom den här förordningen. De elva exporterande tillverkare i Sydkorea som undantogs från de åtgärder som utvidgades genom förordning (EG) nr 400/2010 bör även vara befriade från de åtgärder som införs genom den här förordningen. |
| --- | --- |

(136)

Såsom anges i skälen 2 och 3 har de gällande antidumpningstullarna på import av den berörda produkten från Ukraina och Kina utvidgats till att även omfatta import av stållinor som avsänts från Moldavien, Marocko och Republiken Korea, oavsett om de deklareras ha sitt ursprung i Moldavien, Marocko eller Republiken Korea eller inte. Den antidumpningstull som bör bibehållas på import av den berörda produkten, enligt vad som anges i skäl 2, bör även fortsatt vara utvidgad till att även omfatta import av stållinor som avsänts från Moldavien, Marocko och Republiken Korea, oavsett om de deklareras ha sitt ursprung i Moldavien, Marocko eller Republiken Korea eller inte. Den exporterande tillverkare i Marocko som undantogs från de åtgärder som utvidgades genom förordning (EG) nr 1886/2004 bör även vara befriad från de åtgärder som införs genom den här förordningen. De elva exporterande tillverkare i Sydkorea som undantogs från de åtgärder som utvidgades genom förordning (EG) nr 400/2010 bör även vara befriade från de åtgärder som införs genom den här förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull ska införas på import av linor och kablar, inbegripet slutet tågvirke, av stål, dock ej linor och kablar av rostfritt stål, med ett största tvärsnitt av mer än 3 mm, som för närvarande klassificeras enligt KN-numren ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 och ex 7312 10 98 (Taric-numren 7312108111, 7312108112, 7312108113, 7312108119, 7312108311, 7312108312, 7312108313, 7312108319, 7312108511, 7312108512, 7312108513, 7312108519, 7312108911, 7312108912, 7312108913, 7312108919, 7312109811, 7312109812, 7312109813 och 7312109819), med ursprung i Folkrepubliken Kina och Ukraina.

2.   En slutgiltig antidumpningstullsats på 60,4 % ska tillämpas på nettopriset cif vid unionens gräns, före tull, för den produkt som anges i punkt 1 och som har sitt ursprung i Folkrepubliken Kina.

3.   En slutgiltig antidumpningstullsats på 51,8 % ska tillämpas på nettopriset cif vid unionens gräns, före tull, för den produkt som anges i punkt 1 och som har sitt ursprung i Ukraina.

4.   Den slutgiltiga antidumpningstull som ska tillämpas på import med ursprung i Folkrepubliken Kina enligt punkt 2 ska utvidgas till att omfatta import av linor och kablar av stål som avsänts från Marocko, oavsett om de deklareras ha sitt ursprung i Marocko eller inte (Taric-numren 7312108112, 7312108312, 7312108512, 7312108912 och 7312109812), med undantag av de produkter som tillverkas av Remer Maroc SARL, Zone Industrielle, Tranche 2, Lot 10, Settat, Marocko (Taric-tilläggsnummer A567), och import av linor och kablar av stål som avsänts från Republiken Korea, oavsett om de deklareras ha sitt ursprung i Republiken Korea eller inte (Taric-numren 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 och 7312109813), med undantag av de produkter som tillverkas av nedanstående företag:

| Land | Företag | Taric-tilläggs nummer |
| --- | --- | --- |
| Republiken Korea | Bosung Wire Rope Co, Ltd, 568, Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimhae-si, Gyeongsangnam-do, 621–872 | A969 |
| Chung Woo Rope Co., Ltd 1682–4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan | A969 |
| CS Co., Ltd, 287–6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam | A969 |
| Cosmo Wire Ltd, 4–10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan | A969 |
| Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim - Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam | A969 |
| DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam | A969 |
| Kiswire Ltd, 20th Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul | A969 |
| Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85–2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan | A969 |
| Shin Han Rope CO.,LTD, 715–8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon | A969 |
| Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559–4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan | A969 |
| Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71–1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam | A969 |

Land

Företag

Taric-tilläggs nummer

Republiken Korea

Bosung Wire Rope Co, Ltd, 568, Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimhae-si, Gyeongsangnam-do, 621–872

A969

Chung Woo Rope Co., Ltd 1682–4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan

A969

CS Co., Ltd, 287–6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam

A969

Cosmo Wire Ltd, 4–10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan

A969

Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim - Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam

A969

DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam

A969

Kiswire Ltd, 20th Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul

A969

Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85–2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan

A969

Shin Han Rope CO.,LTD, 715–8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon

A969

Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559–4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan

A969

Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71–1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam

A969

5.   Den slutgiltiga antidumpningstull som ska tillämpas på import med ursprung i Ukraina enligt punkt 3 ska utvidgas till att omfatta import av linor och kablar av stål som avsänts från Moldavien, oavsett om de deklareras ha sitt ursprung i Moldavien eller inte (Taric-numren 7312108111, 7312108311, 7312108511, 7312108911 och 7312109811).

6.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

7.   Översynen gällande import av linor och kablar, inbegripet slutet tågvirke, av stål, dock ej linor och kablar av rostfritt stål, med ett största tvärsnitt av mer än 3 mm, med ursprung i Sydafrika, som för närvarande klassificeras enligt KN-numren ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 och ex 7312 10 98, ska avslutas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 januari 2012.

På rådets vägnar

N. WAMMEN

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EGT L 217, 17.8.1999, s. 1.

2

(3)  EGT L 211, 4.8.2001, s. 1.

3

(4)  EUT L 285, 31.10.2007, s. 1.

4

(5)  EUT L 120, 24.4.2004, s. 1.

5

(6)  EUT L 328, 30.10.2004, s. 1.

6

(7)  EUT L 299, 16.11.2005, s. 1.

7

(8)  EUT L 117, 11.5.2010, s. 1.

8

(9)  EUT C 309, 13.11.2010, s. 6.

9

(10)  EUT C 311, 16.11.2010, s. 16.

10

(11)  Mål T-369/08, European Wire Rope Importers Association (EWRIA) m.fl. mot Europeiska kommissionen (2010), punkterna 76 och följande.

11

European Wire Rope Importers Association (EWRIA) m.fl. mot Europeiska kommissionen

(12)  EGT L 211, 4.8.2001, s. 1.

12

---

| 9.2.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 36/17 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 36/17

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 103/2012

av den 7 februari 2012

om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (1), särskilt artikel 9.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen.

| (2) | Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln. |
| --- | --- |

(2)

Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln.

| (3) | Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 enligt den motivering som anges i kolumn 3 i tabellen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 enligt den motivering som anges i kolumn 3 i tabellen.

| (4) | Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende klassificering av varor i Kombinerade nomenklaturen men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör, under en period på tre månader, kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2). |
| --- | --- |

(4)

Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende klassificering av varor i Kombinerade nomenklaturen men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör, under en period på tre månader, kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2).

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan ska i Kombinerade nomenklaturen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i tabellen.

Artikel 2

Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats av medlemsstaternas tullmyndigheter men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning får under en period på tre månader fortfarande åberopas i enlighet med artikel 12.6 i förordning (EEG) nr 2913/92.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 7 februari 2012.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Algirdas ŠEMETA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1.

2

---

BILAGA

| Varubeskrivning | Klassificering
  (KN-nummer) | Motivering |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Modulär skärm (s.k. LED-vägg) omfattande flera moduler bestående av paneler på vardera ca. 38 × 38 × 9 cm.
  Varje panel innehåller röda, gröna och blå lysdioder och har en upplösning på 16 × 16 pixlar, bildpunktavstånd på 24 mm, ljusstyrka på 2 000 cd/m2 och bildrepetitionsfrekvens på minst 300 Hz. De innehåller dessutom driftselektronik.
  Skärmen levereras med ett databehandlingssystem som består av






  — | en videoprocessor som tar emot olika signaler (som CVBS, Y/C, YUV/RGB, (HD-)SDI eller DVI) och möjliggör skalning av en bild/video till skärmens storlek och |

Varubeskrivning

Klassificering

(KN-nummer)

Motivering

(1)

(2)

(3)

Modulär skärm (s.k. LED-vägg) omfattande flera moduler bestående av paneler på vardera ca. 38 × 38 × 9 cm.

Varje panel innehåller röda, gröna och blå lysdioder och har en upplösning på 16 × 16 pixlar, bildpunktavstånd på 24 mm, ljusstyrka på 2 000 cd/m2 och bildrepetitionsfrekvens på minst 300 Hz. De innehåller dessutom driftselektronik.

Skärmen levereras med ett databehandlingssystem som består av

—

en videoprocessor som tar emot olika signaler (som CVBS, Y/C, YUV/RGB, (HD-)SDI eller DVI) och möjliggör skalning av en bild/video till skärmens storlek och

| — | en signalprocessor som möjliggör pixelmappning av inkommande signal till skärmen. |
| --- | --- |

—

en signalprocessor som möjliggör pixelmappning av inkommande signal till skärmen.

Den bearbetade signalen skickas från signalprocessorn till en datafördelare via optiska fiberkablar. Datafördelaren sänder i sin tur data till de olika panelmodulerna i skärmen.

Skärmen är inte utformad för att betraktas på nära håll. Den är avsedd för idrotts- och underhållningsevenemang, detaljhandelsskyltning osv.

8528 59 80

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen, anmärkning 4 till avsnitt XVI samt texten till KN-numren 8528, 8528 59 och 8528 59 80.

Den modulära skärmen och videobearbetningssystemet anses vara en funktionell enhet i enlighet med anmärkning 4 till avdelning XVI, eftersom de utgör enskilda delar som är sammankopplade med elkablar eller andra anordningar och avsedda att tillsammans bidra till en klart definierad funktion.

Enheten kan visa videobilder från olika källor, vilket är en särskild funktion som nämns under nummer 8528

Eftersom enheten kan visa olika typer av video kan den inte anses vara en elektrisk apparat för signalering med visuell indikering. Klassificering som en signaltablå enligt nr 8531 är således utesluten (se även de förklarande anmärkningarna till HS-nummer 8531 (D)).

Enheten ska därför klassificeras enligt KN-nummer 8528 59 80 som andra färgmonitorer.

---

| 9.2.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 36/19 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 36/19

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 104/2012

av den 7 februari 2012

om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (1), särskilt artikel 9.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen.

| (2) | Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln. |
| --- | --- |

(2)

Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln.

| (3) | Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 enligt den motivering som anges i kolumn 3 i tabellen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 enligt den motivering som anges i kolumn 3 i tabellen.

| (4) | Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende klassificering av varor i Kombinerade nomenklaturen men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör, under en period på tre månader, kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2). |
| --- | --- |

(4)

Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende klassificering av varor i Kombinerade nomenklaturen men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör, under en period på tre månader, kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2).

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan ska i Kombinerade nomenklaturen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i tabellen.

Artikel 2

Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats av medlemsstaternas tullmyndigheter men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning får under en period på tre månader fortfarande åberopas i enlighet med artikel 12.6 i förordning (EEG) nr 2913/92.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 7 februari 2012.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Algirdas ŠEMETA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1.

2

---

BILAGA

| Varubeskrivning | Klassificering
  (KN-nummer) | Motivering |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Ett s.k. cykelset bestående av följande delar:






  a) | ram, |

Varubeskrivning

Klassificering

(KN-nummer)

Motivering

(1)

(2)

(3)

Ett s.k. cykelset bestående av följande delar:

a)

ram,

| b) | framgaffel och |
| --- | --- |

b)

framgaffel och

| c) | två fälgar |
| --- | --- |

c)

två fälgar

Delarna uppvisas för tullklarering på samma gång men är förpackade var för sig.

| a) | 8714 91 10 |
| --- | --- |

a)

| b) | 8714 91 30 |
| --- | --- |

b)

| c) | 8714 92 10 |
| --- | --- |

c)

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen samt texten till KN-nummer 8714, 8714 91, 8714 91 10 och 8714 91 30, och 8714 92 och 8714 92 10.

Eftersom delarna som presenteras tillsammans inte har huvudsaklig karaktär av en komplett cykel är klassificering enligt nr 8712 00 som inkomplett cykel enligt den allmänna tolkningsbestämmelsen 2 a utesluten (se även de förklarande anmärkningarna till KN-nummer 8712 00).

Eftersom de inte är förpackade tillsammans är klassificering av delarna som varor i satser för försäljning i detaljhandeln enligt den allmänna tolkningsbestämmelsen 3 b utesluten. Därför måste delarna klassificeras separat.

Ramen ska därför klassificeras enligt KN-nummer 8714 91 10, framgaffeln enligt KN-nummer 8714 91 30 och fälgarna under KN-nummer 8714 92 10.

---

| 9.2.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 36/21 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 36/21

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 105/2012

av den 7 februari 2012

om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (1), särskilt artikel 9.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen.

| (2) | Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln. |
| --- | --- |

(2)

Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln.

| (3) | Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 enligt den motivering som anges i kolumn 3 i tabellen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 enligt den motivering som anges i kolumn 3 i tabellen.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan ska i Kombinerade nomenklaturen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i tabellen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 7 februari 2012.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Algirdas ŠEMETA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

---

BILAGA

| Varubeskrivning | Klassificering
  (KN-nummer) | Motivering |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| En multifunktionell apparat med de ungefärliga måtten 62 × 76 × 98 cm och en vikt på ungefär 153 kg, bestående av en bildläsare (skanner) och en elektrostatisk skrivare.
  Den har en automatisk dokumentmatare med en kapacitet av 150 sidor, för kopiering av dubbelsidiga original, 2 pappersmagasin, en kontrollpanel för användarna, ett RAM-minne på 2,5 GB och en inbyggd hårddisk på 80 GB. Den är utrustad med gränssnitt för Ethernet, WLAN och USB.
  Apparaten kan utföra följande uppgifter:






  — | Skanning. |

Varubeskrivning

Klassificering

(KN-nummer)

Motivering

(1)

(2)

(3)

En multifunktionell apparat med de ungefärliga måtten 62 × 76 × 98 cm och en vikt på ungefär 153 kg, bestående av en bildläsare (skanner) och en elektrostatisk skrivare.

Den har en automatisk dokumentmatare med en kapacitet av 150 sidor, för kopiering av dubbelsidiga original, 2 pappersmagasin, en kontrollpanel för användarna, ett RAM-minne på 2,5 GB och en inbyggd hårddisk på 80 GB. Den är utrustad med gränssnitt för Ethernet, WLAN och USB.

Apparaten kan utföra följande uppgifter:

—

Skanning.

| — | Utskrift. |
| --- | --- |

—

Utskrift.

| — | Digital kopiering. |
| --- | --- |

—

Digital kopiering.

Apparaten kan dessutom sända skannade dokument via internet (e-post/internet fax)

Apparaten kan reproducera upp till 51 A4-sidor per minut. Den kan också förminska eller förstora de bilder den skannar (zoom 25–400 %). Den har en skanningshastighet på 70 bilder per minut.

Dess bildupplösning är 1 200 × 1 200 dpi för enbart text och 600 × 600 dpi för bilder. Kopiornas upplösning är 600 × 600 dpi.

Apparaten kan antingen arbeta självständigt som kopiator, genom att originalet skannas och kopiorna skrivs ut med hjälp av den elektrostatiska skrivaren, eller, ansluten till ett nät eller en maskin för automatisk databehandling, som skrivare, som skanner och för internetfaxning.

8443 31 80

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen samt texten till KN-nummer 8443, 8443 31 och 8443 31 80.

Med tanke på apparatens egenskaper kan ingen av dess funktioner anses vara dess huvudfunktion, och därför är klassificering enligt undernummer 8443 31 20 utesluten. Reproduceringshastigheten, skanningshastigheten, förekomsten av en automatisk dokumentmatare, antalet pappersmagasin, kontrollpanelen och zoomfunktionen är inte tillräckliga för att digital kopiering ska anses vara apparatens huvudfunktion.

Reproduktionshastigheten är samma för kopiering och utskrift, eftersom den är beroende av skrivaren, som används för båda funktioner. Pappersmagasinen används också både för utskrift och för kopiering. Skanningshastigheten är av betydelse både för skanning och för kopiering. Den automatiska dokumentmataren och kontrollpanelen används också både för kopiering, skanning och internetfaxning. Förekomsten av en zoomfunktion, som i huvudsak är avsedd för kopiering, är inte tillräcklig för att kopiering ska anses vara apparatens huvudfunktion.

Att apparaten kan anslutas till en maskin för automatisk databehandling eller till ett nätverk är dessutom en viktig egenskap, eftersom den möjliggör utskrift och skanning av dokument från/till maskinen för automatisk databehandling samt sändning av dokument via internet.

Därför klassificeras apparaten under KN-nummer 8443 31 80 som andra apparater som utför minst två av arbetsuppgifterna utskrift, kopiering och telefaxöverföring, och som inte har digital kopiering som huvudfunktion.

---

| 9.2.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 36/23 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 36/23

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 106/2012

av den 7 februari 2012

om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (1), särskilt artikel 9.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen.

| (2) | Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln. |
| --- | --- |

(2)

Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln.

| (3) | Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 enligt den motivering som anges i kolumn 3 i tabellen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 enligt den motivering som anges i kolumn 3 i tabellen.

| (4) | Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende klassificering av varor i Kombinerade nomenklaturen men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör, under en period på tre månader, kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2). |
| --- | --- |

(4)

Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende klassificering av varor i Kombinerade nomenklaturen men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör, under en period på tre månader, kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2).

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan ska i Kombinerade nomenklaturen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i tabellen.

Artikel 2

Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats av medlemsstaternas tullmyndigheter men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning får under en period på tre månader fortfarande åberopas i enlighet med artikel 12.6 i förordning (EEG) nr 2913/92.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 7 februari 2012.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Algirdas ŠEMETA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1.

2

---

BILAGA

| Varubeskrivning | Klassificering
  (KN-nummer) | Motivering |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| En skivformad anordning i metall med en diameter på cirka 8 cm och en tjocklek på 2 cm (en så kallad round recliner)
  Skivan har en ojämn yta i vars mitt det finns ett axelhål. Dessutom har anordningen följande beståndsdelar:






  — | en styrplatta, |

Varubeskrivning

Klassificering

(KN-nummer)

Motivering

(1)

(2)

(3)

En skivformad anordning i metall med en diameter på cirka 8 cm och en tjocklek på 2 cm (en så kallad round recliner)

Skivan har en ojämn yta i vars mitt det finns ett axelhål. Dessutom har anordningen följande beståndsdelar:

—

en styrplatta,

| — | en spiralfjäder, |
| --- | --- |

—

en spiralfjäder,

| — | en vridkam, |
| --- | --- |

—

en vridkam,

| — | en glidkam, |
| --- | --- |

—

en glidkam,

| — | två glidhakar, |
| --- | --- |

—

två glidhakar,

| — | en spärrmekanism, och |
| --- | --- |

—

en spärrmekanism, och

| — | en ringplatta. |
| --- | --- |

—

en ringplatta.

Anordningen är en del av mekanismen för inställning av lutningen på fordonssäten.

Anordningen används för att ställa in sätesryggens lutning i förhållande till förarens eller passagerarens behov och bidrar till att ge sätet fasthet.

(1) Se bild.

9401 90 80

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen samt texten till KN-nummer 9401, 9401 90 och 9401 90 80.

På grund av anordningens kännetecken, framförallt hur den är konstruerad med flera olika mekaniska komponenter, bör den betraktas som speciellt utformad för att vara en väsentlig del av en lutningsmekanism till ett säte för ett motorfordon. Därför är klassificering som beslag och liknande artiklar av oädel metall enligt KN-nummer 8302 utesluten (se också de förklarande anmärkningarna till nummer 8302 första stycket).

Följaktligen bör anordningen betraktas som en del av mekanismen för inställning av lutningen på fordonssäten.

Anordningen ska därför klassificeras enligt KN-nummer 9401 90 80 som andra delar till sittmöbler av sådana slag som används som fordonssäten.

Image

---

(1)  Bilden återges uteslutande i informationssyfte.

---

| 9.2.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 36/25 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 36/25

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 107/2012

av den 8 februari 2012

om ändring av bilagan till förordning (EU) nr 37/2010 om farmakologiskt aktiva substanser och deras klassificering med avseende på MRL-värden i animaliska livsmedel vad gäller substansen oktenidin dihydroklorid

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 470/2009 av den 6 maj 2009 om gemenskapsförfaranden för att fastställa gränsvärden för farmakologiskt verksamma ämnen i animaliska livsmedel samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 2377/90 och ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 (1), särskilt artikel 14 jämförd med artikel 17,

med beaktande av Europeiska läkemedelsmyndighetens yttrande som utarbetats av kommittén för veterinärmedicinska läkemedel, och

av följande skäl:

| (1) | Gränsvärden för högsta tillåtna resthalter (nedan kallade MRL-värden) för farmakologiskt aktiva substanser som är avsedda att användas i unionen i veterinärmedicinska läkemedel för livsmedelsproducerande djur eller i biocidprodukter som används vid djurhållning bör fastställas i enlighet med förordning (EG) nr 470/2009. |
| --- | --- |

(1)

Gränsvärden för högsta tillåtna resthalter (nedan kallade MRL-värden) för farmakologiskt aktiva substanser som är avsedda att användas i unionen i veterinärmedicinska läkemedel för livsmedelsproducerande djur eller i biocidprodukter som används vid djurhållning bör fastställas i enlighet med förordning (EG) nr 470/2009.

| (2) | Farmakologiskt aktiva substanser och deras klassificering med avseende på MRL-värden i animaliska livsmedel anges i bilagan till kommissionens förordning (EU) nr 37/2010 av den 22 december 2009 om farmakologiskt aktiva substanser och deras klassificering med avseende på MRL-värden i animaliska livsmedel (2). |
| --- | --- |

(2)

Farmakologiskt aktiva substanser och deras klassificering med avseende på MRL-värden i animaliska livsmedel anges i bilagan till kommissionens förordning (EU) nr 37/2010 av den 22 december 2009 om farmakologiskt aktiva substanser och deras klassificering med avseende på MRL-värden i animaliska livsmedel (2).

| (3) | En ansökan om att MRL-värden ska fastställas för kutan användning av oktenidin dihydroklorid för alla livsmedelsproducerande däggdjur har lämnats in till Europeiska läkemedelsmyndigheten. |
| --- | --- |

(3)

En ansökan om att MRL-värden ska fastställas för kutan användning av oktenidin dihydroklorid för alla livsmedelsproducerande däggdjur har lämnats in till Europeiska läkemedelsmyndigheten.

| (4) | Kommittén för veterinärmedicinska läkemedel har rekommenderat att det inte behöver fastställas ett MRL-värde för oktenidin dihydroklorid för alla livsmedelsproducerande däggdjur endast för kutan användning. |
| --- | --- |

(4)

Kommittén för veterinärmedicinska läkemedel har rekommenderat att det inte behöver fastställas ett MRL-värde för oktenidin dihydroklorid för alla livsmedelsproducerande däggdjur endast för kutan användning.

| (5) | Tabell 1 i bilagan till förordning (EU) nr 37/2010 bör därför ändras så att den omfattar kutan användning av substansen oktenidin dihydroklorid för alla livsmedelsproducerande däggdjur. |
| --- | --- |

(5)

Tabell 1 i bilagan till förordning (EU) nr 37/2010 bör därför ändras så att den omfattar kutan användning av substansen oktenidin dihydroklorid för alla livsmedelsproducerande däggdjur.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för veterinärmedicinska läkemedel. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för veterinärmedicinska läkemedel.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till förordning (EU) nr 37/2010 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 8 februari 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 152, 16.6.2009, s. 11.

1

(2)  EUT L 15, 20.1.2010, s. 1.

2

---

BILAGA

I tabell 1 i bilagan till förordning (EU) nr 37/2010 ska följande substans införas i alfabetisk ordning:

| Farmakologiskt aktiv substans | Restmarkör | Djurslag | MRL | Målvävnader | Andra bestämmelser (i enlighet med artikel 14.7 i förordning (EG) nr 470/2009) | Terapeutisk klassificering |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Oktenidin dihydroklorid | Ej tillämpligt | Alla livsmedelsproducerande däggdjur | MRL-värde krävs inte | Ej tillämpligt | Endast för kutan användning | Medel mot infektioner/Antiseptika” |

Farmakologiskt aktiv substans

Restmarkör

Djurslag

MRL

Målvävnader

Andra bestämmelser (i enlighet med artikel 14.7 i förordning (EG) nr 470/2009)

Terapeutisk klassificering

”Oktenidin dihydroklorid

Ej tillämpligt

Alla livsmedelsproducerande däggdjur

MRL-värde krävs inte

Ej tillämpligt

Endast för kutan användning

Medel mot infektioner/Antiseptika”

---

| 9.2.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 36/27 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 36/27

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 108/2012

av den 8 februari 2012

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 8 februari 2012.

På kommissionens vägnar För ordföranden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | IL | 156,8 |
| MA | 56,6 |
| TN | 76,7 |
| TR | 130,2 |
| ZZ | 105,1 |
| 0707 00 05 | EG | 229,9 |
| JO | 137,5 |
| TR | 174,7 |
| US | 57,6 |
| ZZ | 149,9 |
| 0709 91 00 | EG | 330,9 |
| ZZ | 330,9 |
| 0709 93 10 | MA | 94,6 |
| TR | 141,0 |
| ZZ | 117,8 |
| 0805 10 20 | EG | 50,0 |
| IL | 78,7 |
| MA | 54,6 |
| TN | 53,8 |
| TR | 74,5 |
| ZZ | 62,3 |
| 0805 20 10 | IL | 138,0 |
| MA | 83,0 |
| ZZ | 110,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 60,2 |
| IL | 97,6 |
| JM | 98,5 |
| KR | 94,1 |
| MA | 111,3 |
| TR | 75,1 |
| ZZ | 89,5 |
| 0805 50 10 | EG | 46,1 |
| TR | 54,8 |
| ZZ | 50,5 |
| 0808 10 80 | CA | 130,0 |
| CL | 98,4 |
| CN | 109,0 |
| MA | 59,2 |
| MK | 31,8 |
| US | 145,7 |
| ZZ | 95,7 |
| 0808 30 90 | CL | 141,4 |
| CN | 51,0 |
| US | 120,5 |
| ZA | 105,1 |
| ZZ | 104,5 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

IL

156,8

MA

56,6

TN

76,7

TR

130,2

ZZ

105,1

0707 00 05

EG

229,9

JO

137,5

TR

174,7

US

57,6

ZZ

149,9

0709 91 00

EG

330,9

ZZ

330,9

0709 93 10

MA

94,6

TR

141,0

ZZ

117,8

0805 10 20

EG

50,0

IL

78,7

MA

54,6

TN

53,8

TR

74,5

ZZ

62,3

0805 20 10

IL

138,0

MA

83,0

ZZ

110,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

60,2

IL

97,6

JM

98,5

KR

94,1

MA

111,3

TR

75,1

ZZ

89,5

0805 50 10

EG

46,1

TR

54,8

ZZ

50,5

0808 10 80

CA

130,0

CL

98,4

CN

109,0

MA

59,2

MK

31,8

US

145,7

ZZ

95,7

0808 30 90

CL

141,4

CN

51,0

US

120,5

ZA

105,1

ZZ

104,5

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 9.2.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 36/29 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 36/29

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 7 februari 2012

om finansiellt stöd från unionen till nödåtgärder för bekämpning av vesikulär svinsjuka i Italien och av klassisk svinpest i Litauen under 2011

[delgivet med nr K(2012) 577]

(Endast de italienska och litauiska texterna är giltiga)

(2012/72/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets beslut 2009/470/EG av den 25 maj 2009 om utgifter inom veterinärområdet (1), särskilt artikel 3, och

av följande skäl:

| (1) | Vesikulär svinsjuka är en smittsam virussjukdom hos svin och kan störa handeln med och exporten till tredjeländer. |
| --- | --- |

(1)

Vesikulär svinsjuka är en smittsam virussjukdom hos svin och kan störa handeln med och exporten till tredjeländer.

| (2) | Klassisk svinpest är en smittsam virussjukdom hos tamsvin och vildsvin och kan störa handeln med och exporten till tredjeländer. |
| --- | --- |

(2)

Klassisk svinpest är en smittsam virussjukdom hos tamsvin och vildsvin och kan störa handeln med och exporten till tredjeländer.

| (3) | Vid utbrott av vesikulär svinsjuka finns det en risk för att smittämnet sprids till andra svinanläggningar inom medlemsstaten samt till andra medlemsstater och till tredjeländer genom handeln med levande svin eller produkter från svin. |
| --- | --- |

(3)

Vid utbrott av vesikulär svinsjuka finns det en risk för att smittämnet sprids till andra svinanläggningar inom medlemsstaten samt till andra medlemsstater och till tredjeländer genom handeln med levande svin eller produkter från svin.

| (4) | Vid utbrott av klassisk svinpest finns det en risk för att smittämnet sprids till andra svinanläggningar inom medlemsstaten samt till andra medlemsstater och till tredjeländer genom handeln med levande svin eller produkter, sperma, ägg och embryon från svin. |
| --- | --- |

(4)

Vid utbrott av klassisk svinpest finns det en risk för att smittämnet sprids till andra svinanläggningar inom medlemsstaten samt till andra medlemsstater och till tredjeländer genom handeln med levande svin eller produkter, sperma, ägg och embryon från svin.

| (5) | I rådets direktiv 92/119/EEG av den 17 december 1992 om införande av allmänna gemenskapsåtgärder för bekämpning av vissa djursjukdomar och särskilda åtgärder mot vesikulär svinsjuka (2) fastställs de åtgärder som medlemsstaterna omedelbart ska vidta vid ett utbrott, för att förhindra ytterligare spridning av viruset. |
| --- | --- |

(5)

I rådets direktiv 92/119/EEG av den 17 december 1992 om införande av allmänna gemenskapsåtgärder för bekämpning av vissa djursjukdomar och särskilda åtgärder mot vesikulär svinsjuka (2) fastställs de åtgärder som medlemsstaterna omedelbart ska vidta vid ett utbrott, för att förhindra ytterligare spridning av viruset.

| (6) | I rådets direktiv 2001/89/EG av den 23 oktober 2001 om gemenskapsåtgärder för bekämpning av klassisk svinpest (3) fastställs de åtgärder som medlemsstaterna omedelbart ska vidta vid ett utbrott, för att förhindra ytterligare spridning av viruset. |
| --- | --- |

(6)

I rådets direktiv 2001/89/EG av den 23 oktober 2001 om gemenskapsåtgärder för bekämpning av klassisk svinpest (3) fastställs de åtgärder som medlemsstaterna omedelbart ska vidta vid ett utbrott, för att förhindra ytterligare spridning av viruset.

| (7) | I beslut 2009/470/EG fastställs förfarandena för finansiellt stöd från unionen för särskilda veterinäråtgärder, inbegripet nödåtgärder. I enlighet med artikel 3.2 i det beslutet ska medlemsstaterna beviljas finansiellt stöd för att täcka kostnaderna för vissa åtgärder för att bekämpa de smittsamma sjukdomar som anges i artikel 3.1. |
| --- | --- |

(7)

I beslut 2009/470/EG fastställs förfarandena för finansiellt stöd från unionen för särskilda veterinäråtgärder, inbegripet nödåtgärder. I enlighet med artikel 3.2 i det beslutet ska medlemsstaterna beviljas finansiellt stöd för att täcka kostnaderna för vissa åtgärder för att bekämpa de smittsamma sjukdomar som anges i artikel 3.1.

| (8) | I artikel 3.6 första strecksatsen i beslut 2009/470/EG fastställs hur stor andel av medlemsstatens kostnader som unionens finansiella stöd får täcka. |
| --- | --- |

(8)

I artikel 3.6 första strecksatsen i beslut 2009/470/EG fastställs hur stor andel av medlemsstatens kostnader som unionens finansiella stöd får täcka.

| (9) | För utbetalningen av finansiellt stöd från unionen för nödåtgärder för att utrota de smittsamma sjukdomar som anges i artikel 3.1 gäller bestämmelserna i kommissionens förordning (EG) nr 349/2005 av den 28 februari 2005 om villkor för gemenskapsbidrag för nödåtgärder och bekämpning av vissa djursjukdomar som avses i rådets beslut 90/424/EEG (4). |
| --- | --- |

(9)

För utbetalningen av finansiellt stöd från unionen för nödåtgärder för att utrota de smittsamma sjukdomar som anges i artikel 3.1 gäller bestämmelserna i kommissionens förordning (EG) nr 349/2005 av den 28 februari 2005 om villkor för gemenskapsbidrag för nödåtgärder och bekämpning av vissa djursjukdomar som avses i rådets beslut 90/424/EEG (4).

| (10) | Under 2011 inträffade utbrott av vesikulär svinsjuka i Italien. De italienska myndigheterna underrättade, inom ramen för ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, kommissionen och de övriga medlemsstaterna om de åtgärder som vidtagits i enlighet med unionens lagstiftning om anmälan och bekämpning och om resultaten av detta. |
| --- | --- |

(10)

Under 2011 inträffade utbrott av vesikulär svinsjuka i Italien. De italienska myndigheterna underrättade, inom ramen för ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, kommissionen och de övriga medlemsstaterna om de åtgärder som vidtagits i enlighet med unionens lagstiftning om anmälan och bekämpning och om resultaten av detta.

| (11) | Under 2011 inträffade utbrott av klassisk svinpest i Litauen. De litauiska myndigheterna underrättade, inom ramen för ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, kommissionen och de övriga medlemsstaterna om de åtgärder som vidtagits i enlighet med unionens lagstiftning om anmälan och bekämpning och om resultaten av detta. |
| --- | --- |

(11)

Under 2011 inträffade utbrott av klassisk svinpest i Litauen. De litauiska myndigheterna underrättade, inom ramen för ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, kommissionen och de övriga medlemsstaterna om de åtgärder som vidtagits i enlighet med unionens lagstiftning om anmälan och bekämpning och om resultaten av detta.

| (12) | Myndigheterna i Italien och Litauen har därmed uppfyllt alla sina tekniska och administrativa skyldigheter enligt bestämmelserna i artikel 3.2 i beslut 2009/470/EG och artikel 6 i förordning (EG) nr 349/2005. |
| --- | --- |

(12)

Myndigheterna i Italien och Litauen har därmed uppfyllt alla sina tekniska och administrativa skyldigheter enligt bestämmelserna i artikel 3.2 i beslut 2009/470/EG och artikel 6 i förordning (EG) nr 349/2005.

| (13) | Det exakta stödbeloppet från unionen kan inte fastställas för närvarande, eftersom de uppgifter som lämnats om ersättningskostnader och driftsutgifter bygger på uppskattningar. Eftersom det rör sig om ett stort belopp bör en första utbetalning bestämmas för Litauen. |
| --- | --- |

(13)

Det exakta stödbeloppet från unionen kan inte fastställas för närvarande, eftersom de uppgifter som lämnats om ersättningskostnader och driftsutgifter bygger på uppskattningar. Eftersom det rör sig om ett stort belopp bör en första utbetalning bestämmas för Litauen.

| (14) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(14)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Finansiellt stöd från unionen till Italien

1.   Italien beviljas finansiellt stöd från unionen för kostnaderna i samband med de åtgärder som vidtogs under 2011 i enlighet med artikel 3.2 och artikel 6 i beslut 2009/470/EG för att bekämpa vesikulär svinsjuka i Italien.

2.   Beloppet på det finansiella stöd som avses i punkt 1 ska fastställas i ett senare beslut som ska antas enligt det förfarande som fastställs i artikel 40.2 i beslut 2009/470/EG.

Artikel 2

Finansiellt stöd från unionen till Litauen

1.   Litauen beviljas finansiellt stöd från unionen för kostnaderna i samband med de åtgärder som vidtogs under 2011 i enlighet med artiklarna 3.2 och 6 i beslut 2009/470/EG för att bekämpa klassisk svinpest i Litauen.

2.   Beloppet på det finansiella stöd som avses i punkt 1 ska fastställas i ett senare beslut som ska antas enligt det förfarande som fastställs i artikel 40.2 i beslut 2009/470/EG.

Artikel 3

Utbetalning av stödet

En första del på 700 000,00 euro ska betalas ut till Litauen av det finansiella stöd från unionen som föreskrivs i artikel 2.1.

Artikel 4

Adressater

Detta beslut riktar sig till Republiken Italien och Republiken Litauen.

Utfärdat i Bryssel den 7 februari 2012.

På kommissionens vägnar

John DALLI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 155, 18.6.2009, s. 30.

1

(2)  EGT L 62, 15.3.1993, s. 69.

2

(3)  EGT L 316, 1.12.2001, s. 5.

3

(4)  EUT L 55, 1.3.2005, s. 12.

4

---

REKOMMENDATIONER

| 9.2.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 36/31 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 36/31

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 6 februari 2012

om riktlinjer för skyddet av personuppgifter i systemet för tidig varning och reaktion

[delgivet med nr K(2012) 568]

(Text av betydelse för EES)

(2012/73/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 292,

efter att ha hört Europeiska datatillsynsmannen, och

av följande skäl:

| (1) | Genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 2119/98/EG av den 24 september 1998 om att bilda ett nätverk för epidemiologisk övervakning och kontroll av smittsamma sjukdomar i gemenskapen (1) bildades ett nätverk för epidemiologisk övervakning och kontroll av smittsamma sjukdomar i gemenskapen och ett system för tidig varning och reaktion (nedan kallat systemet) för att förebygga och kontrollera sådana sjukdomar. |
| --- | --- |

(1)

Genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 2119/98/EG av den 24 september 1998 om att bilda ett nätverk för epidemiologisk övervakning och kontroll av smittsamma sjukdomar i gemenskapen (1) bildades ett nätverk för epidemiologisk övervakning och kontroll av smittsamma sjukdomar i gemenskapen och ett system för tidig varning och reaktion (nedan kallat systemet) för att förebygga och kontrollera sådana sjukdomar.

| (2) | I sitt beslut 2000/57/EG av den 22 december 1999 om systemet för tidig varning och reaktion för förebyggande och kontroll av smittsamma sjukdomar enligt Europaparlamentets och rådets beslut nr 2119/98/EG (2) antog kommissionen genomförandebestämmelser för systemet för att med lämpliga medel upprätta en strukturerad och ständig förbindelse mellan kommissionen och de behöriga folkhälsomyndigheter i Europeiska ekonomiska samarbetsområdets medlemsstater som är ansvariga för att fastställa vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att skydda folkhälsan och förebygga och stoppa spridningen av smittsamma sjukdomar (3). |
| --- | --- |

(2)

I sitt beslut 2000/57/EG av den 22 december 1999 om systemet för tidig varning och reaktion för förebyggande och kontroll av smittsamma sjukdomar enligt Europaparlamentets och rådets beslut nr 2119/98/EG (2) antog kommissionen genomförandebestämmelser för systemet för att med lämpliga medel upprätta en strukturerad och ständig förbindelse mellan kommissionen och de behöriga folkhälsomyndigheter i Europeiska ekonomiska samarbetsområdets medlemsstater som är ansvariga för att fastställa vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att skydda folkhälsan och förebygga och stoppa spridningen av smittsamma sjukdomar (3).

| (3) | Rätten till skydd av personuppgifter fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 8. |
| --- | --- |

(3)

Rätten till skydd av personuppgifter fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 8.

| (4) | Utbytet av information på elektronisk väg mellan medlemsstaterna och mellan medlemsstaterna och kommissionen måste dessutom vara förenligt med bestämmelserna om skyddet av personuppgifter i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (4), samt med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (5). |
| --- | --- |

(4)

Utbytet av information på elektronisk väg mellan medlemsstaterna och mellan medlemsstaterna och kommissionen måste dessutom vara förenligt med bestämmelserna om skyddet av personuppgifter i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (4), samt med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (5).

| (5) | Genom kommissionens beslut 2009/547/EG av den 10 juli 2009 om ändring av beslut 2000/57/EG om systemet för tidig varning och reaktion för förebyggande och kontroll av smittsamma sjukdomar enligt Europaparlamentets och rådets beslut nr 2119/98/EG (6) infördes särskilda skyddsåtgärder för utbyte av personuppgifter mellan medlemsstaterna vid kontaktspårning som sker i syfte att identifiera personer som är smittade eller löper risk att bli smittade i samband med en händelse orsakad av en smittsam sjukdom som är av potentiellt EU-omfattande dimensioner. |
| --- | --- |

(5)

Genom kommissionens beslut 2009/547/EG av den 10 juli 2009 om ändring av beslut 2000/57/EG om systemet för tidig varning och reaktion för förebyggande och kontroll av smittsamma sjukdomar enligt Europaparlamentets och rådets beslut nr 2119/98/EG (6) infördes särskilda skyddsåtgärder för utbyte av personuppgifter mellan medlemsstaterna vid kontaktspårning som sker i syfte att identifiera personer som är smittade eller löper risk att bli smittade i samband med en händelse orsakad av en smittsam sjukdom som är av potentiellt EU-omfattande dimensioner.

| (6) | Den 26 april 2010 avgav Europeiska datatillsynsmannen ett yttrande om förhandskontroll (7) i vilket man efterlyste ett klargörande av ansvarsfördelningen mellan de olika aktörer som deltar i systemet och lämpliga åtgärder för att hantera de potentiella riskerna som behandling av kontaktspårningsdata i större skala i samband med ett framtida större pandemihot skulle innebära för de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

(6)

Den 26 april 2010 avgav Europeiska datatillsynsmannen ett yttrande om förhandskontroll (7) i vilket man efterlyste ett klargörande av ansvarsfördelningen mellan de olika aktörer som deltar i systemet och lämpliga åtgärder för att hantera de potentiella riskerna som behandling av kontaktspårningsdata i större skala i samband med ett framtida större pandemihot skulle innebära för de grundläggande rättigheterna.

| (7) | Kommissionen har, med hänsyn till Europeiska datatillsynsmannens rekommendationer, i sitt yttrande utarbetat ett antal riktlinjer för uppgiftsskyddet i systemet som bör klargöra de olika systemaktörernas respektive ansvarsområden, uppdrag och skyldigheter och därmed garantera den faktiska efterlevnaden av ovannämnda uppgiftsskyddsbestämmelser och se till att registrerade personer får tydlig information och kan hävda sina rättigheter med hjälp av lättillgängliga mekanismer. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen har, med hänsyn till Europeiska datatillsynsmannens rekommendationer, i sitt yttrande utarbetat ett antal riktlinjer för uppgiftsskyddet i systemet som bör klargöra de olika systemaktörernas respektive ansvarsområden, uppdrag och skyldigheter och därmed garantera den faktiska efterlevnaden av ovannämnda uppgiftsskyddsbestämmelser och se till att registrerade personer får tydlig information och kan hävda sina rättigheter med hjälp av lättillgängliga mekanismer.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

| 1. | Medlemsstaterna bör uppmärksamma användare av systemet på riktlinjerna i bilagan till denna rekommendation. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna bör uppmärksamma användare av systemet på riktlinjerna i bilagan till denna rekommendation.

| 2. | Nationella behöriga myndigheter som ingår i systemet bör uppmuntras att kontakta sina nationella dataskyddsmyndigheter för att få vägledning till och hjälp med hur riktlinjerna bäst kan tillämpas i enlighet med nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

2.

Nationella behöriga myndigheter som ingår i systemet bör uppmuntras att kontakta sina nationella dataskyddsmyndigheter för att få vägledning till och hjälp med hur riktlinjerna bäst kan tillämpas i enlighet med nationell lagstiftning.

| 3. | Medlemsstaterna rekommenderas ge Europeiska kommissionen återkoppling om tillämpningen av riktlinjerna i bilagan senast två år efter antagandet av denna rekommendation. Återkopplingen ska vidarebefordras till Europeiska datatillsynsmannen och beaktas när kommissionen bedömer uppgiftsskyddet i systemet samt innehållet i och tidpunkten för framtida åtgärder, t.ex. en eventuell rättsakt. |
| --- | --- |

3.

Medlemsstaterna rekommenderas ge Europeiska kommissionen återkoppling om tillämpningen av riktlinjerna i bilagan senast två år efter antagandet av denna rekommendation. Återkopplingen ska vidarebefordras till Europeiska datatillsynsmannen och beaktas när kommissionen bedömer uppgiftsskyddet i systemet samt innehållet i och tidpunkten för framtida åtgärder, t.ex. en eventuell rättsakt.

| 4. | Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.

Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdad i Bryssel den 6 februari 2012.

På kommissionens vägnar

John DALLI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 268, 3.10.1998, s. 1.

1

(2)  EGT L 21, 26.1.2000, s. 32.

2

(3)  Systemet ska endast användas för medlemsstaternas behöriga folkhälsomyndigheters rapportering av särskilda folkhälsohot (”händelser”), vilka definieras i bilaga I till beslut 2000/57/EG.

3

(4)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

4

(5)  EUT L 8, 12.1.2001, s. 1.

5

(6)  EGT L 181, 14.7.2009, s. 57.

6

(7)  Europeiska datatillsynsmannens yttrande om förhandskontroll av den 26 april 2010 om systemet för tidig varning och reaktion som anmälts av Europeiska kommissionen den 18 februari 2009 (mål C 2009-0137). Yttrandet har offentliggjorts på Europeiska datatillsynsmannens webbplats på följande adress: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Supervision/Priorchecks/Opinions/2010/10-04-26_EWRS_EN.pdf

7

---

BILAGA

RIKTLINJER FÖR SKYDDET AV PERSONUPPGIFTER I SYSTEMET FÖR TIDIG VARNING OCH REAKTION

1.   INLEDNING

Systemet för tidig varning och reaktion är en webbaserad tillämpning som Europeiska kommissionen har utformat i samarbete med medlemsstaterna i syfte att upprätta en strukturerad och ständig förbindelse mellan kommissionen och de behöriga folkhälsomyndigheter i EES-länderna som är ansvariga för att fastställa vilka åtgärder som krävs för att skydda folkhälsan. Även EU-organet Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (European Center for Disease Prevention and Control, nedan kallat ECDC) är sedan 2005 anslutet till systemet (1).

Det är mycket viktigt att nationella hälsovårdsmyndigheter samarbetar för att stärka medlemsstaternas förmåga att förhindra potentiell spridning av smittsamma sjukdomar i EU och för att de ska ha beredskap att agera samordnat och i tid vid händelser orsakade av smittsamma sjukdomar som utgör, eller kan utgöra, ett folkhälsohot.

Tidigare utbrott av sars, pandemisk influensa (H1N1) och andra smittsamma sjukdomar har tydligt visat hur tidigare okända sjukdomar snabbt kan sprida sig och orsaka hög dödlighet och svåra sjukdomssymtom. Det snabba resandet och den globala handeln underlättar spridningen av smittsamma sjukdomar som inte känner några nationella gränser. För att begränsa sådana risker och förhindra en utveckling som kan orsaka stor skada spelar tidig upptäckt och effektiv kommunikation och samordning på europeisk och internationell nivå en avgörande roll.

Systemet har utformats som en central mekanism för att göra det möjligt för medlemsstaterna att i tid och på ett säkert sätt skicka varningar, utbyta information och samordna sitt agerande i samband med händelser som kan hota folkhälsan i hela EU.

2.   RIKTLINJERNAS TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH SYFTE

Förvaltningen och användningen av systemet kan i angivna fall förutsätta ett utbyte av personuppgifter om detta föreskrivs i relevanta rättsakter (se avsnitt 4 om den rättsliga grunden för utbyte av personuppgifter i systemet).

Utbytet av personuppgifter mellan behöriga hälsovårdsmyndigheter i medlemsstaterna måste ske i enlighet med bestämmelserna om personuppgiftsskydd i de nationella lagar som överför direktiv 95/46/EG om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter.

Eftersom användarna av systemet inte är experter på uppgiftsskydd och kanske inte alltid har tillräcklig kännedom om de lagstadgade kraven på uppgiftsskydd är det emellertid tillrådligt att utfärda riktlinjer i vilka systemets funktion i ett uppgiftsskyddsperspektiv förklaras på ett användarvänligt och lättbegripligt sätt. Riktlinjerna ska även öka kunskaperna, främja bästa praxis och uppmuntra ett enhetligt och sammanhållet uppfyllande av kraven på uppgiftsskydd bland systemets användare i medlemsstaterna.

Det bör emellertid påpekas att dessa riktlinjer inte ger någon heltäckande överblick över alla uppgiftsskyddsfrågor som kan uppstå i samband med systemet. Mer vägledning och hjälp kan fås från dataskyddsmyndigheterna i medlemsstaterna. Systemets användare uppmuntras vända sig till sina respektive dataskyddsmyndigheter för råd om hur riktlinjerna ska tillämpas på nationell nivå för att uppfylla just det landets krav på uppgiftsskydd. En förteckning över dataskyddsmyndigheterna och deras kontaktinformation finns på följande webbadress:

http://ec.europa.eu/justice/policies/privacy/nationalcomm/index_en.htm

Det måste slutligen understrykas att dessa riktlinjer inte utgör en tolkning av EU:s lagstiftning om uppgiftsskydd, eftersom bara EU-domstolen enligt unionens institutionella system är behörig att tolka EU:s lagstiftning.

3.   TILLÄMPLIG LAG OCH TILLSYN

Vilken lagstiftning som är tillämplig beror på vem användaren av systemet är. Kommissionens och ECDC:s behandling av personuppgifter i samband med förvaltningen och driften av systemet (i den utsträckning som beskrivs i följande avsnitt) regleras i synnerhet genom förordning (EG) nr 45/2001.

När det gäller nationella myndigheter som är behöriga för systemet och deras behandling av personuppgifter är det den relevanta nationella lagstiftning om uppgiftsskydd genom vilken direktiv 95/46/EG införlivas som är tillämplig. Det bör påpekas att det direktivet lämnar ett visst utrymme för medlemsstaterna när det gäller införlivandet av dess bestämmelser i den nationella lagstiftningen. Medlemsstaterna kan framför allt införa undantag och avvikelser från flera av direktivets bestämmelser i särskilda fall. Den nationella uppgiftsskyddslagstiftning som användaren av systemet omfattas av kan även föreskriva strängare eller landspecifika krav på uppgiftsskydd som inte finns i andra medlemsstaters lagstiftning.

Med tanke på dessa nationella olikheter uppmanas användare av systemet att diskutera dessa riktlinjer med sina respektive dataskyddsmyndigheter för att se till att alla krav i den tillämpliga nationella lagstiftningen uppfylls. Det kan till exempel variera betydligt från en medlemsstat till en annan hur detaljerad information de registrerade personerna ska få när uppgifter samlas in, liksom reglerna för behandling av särskilda kategorier av personuppgifter för enskilda personer (t.ex. hälsouppgifter).

Ett av de viktigaste inslagen i det regelverk för uppgiftsskydd som utgörs av förordning (EG) nr 45/2001 och direktiv 95/46/EG är den tillsyn som ska utövas av en offentlig och oberoende dataskyddsmyndighet. Behandling av personuppgifter som utförs av EU:s institutioner och organ övervakas av Europeiska datatillsynsmannen (2), medan behandling som utförs av fysiska eller juridiska personer, nationella myndigheter, institutioner eller andra organ i medlemsstaterna övervakas av dataskyddsmyndigheten i det berörda landet. Alla medlemsstaters tillsynsmyndigheter har fått behörighet att behandla klagomål som inges av medborgare beträffande skyddet av deras fri- och rättigheter i samband med behandling av personuppgifter. För mer detaljerad information om hur en begäran eller ett klagomål från en registrerad person ska behandlas hänvisas användarna av systemet till avsnitt 9 om registrerade personers rätt att få till tillgång till personuppgifter och andra rättigheter.

4.   RÄTTSLIG GRUND FÖR UTBYTET AV PERSONUPPGIFTER INOM SYSTEMET

Genom beslut nr 2119/98/EG inrättades ett nätverk på EU-nivå (nedan kallat nätverket) för att med kommissionens bistånd främja samarbete och samordning mellan medlemsstaterna i syfte att förbättra förebyggandet och kontrollen av smittsamma sjukdomar i EU (3). Systemet för tidig varning och reaktion inrättades i detta sammanhang som en av hörnstenarna för nätverket i syfte att möjliggöra informationsutbyte, samråd och samordning på EU-nivå i samband med händelser orsakade av smittsamma sjukdomar som kan hota folkhälsan i hela EU.

Det bör påpekas att inte all information som utbyts inom systemet är av personlig art. I regel utbyts faktiskt inga hälsorelaterade uppgifter eller andra personuppgifter avseende identifierade eller identifierbara personer i detta sammanhang.

Vad är ”personuppgifter”?

Vid tillämpningen av direktiv 95/46/EG och förordning (EG) nr 45/2001 avses med personuppgifter varje upplysning som rör en identifierad eller identifierbar fysisk person (”den registrerade”). En identifierbar person är en person som kan identifieras, direkt eller indirekt, framför allt genom hänvisning till ett identifikationsnummer eller till en eller flera faktorer som är specifika för hans fysiska, fysiologiska, psykiska, ekonomiska, kulturella eller sociala identitet (4).

De behöriga hälsovårdsmyndigheterna i EES-länder informerar nätverket via systemet främst om nya eller upprepade fall av smittsamma sjukdomar och om de kontrollåtgärder som har vidtagits, samt om ovanliga epidemiska företeelser eller nya smittsamma sjukdomar av okänt ursprung (5) som kan göra det nödvändigt för medlemsstaterna att agera snabbt och samordnat för att begränsa risken för spridning inom EU (6). Medlemsstaterna ska på grundval av den information som de får via nätverket samråda med varandra och med kommissionen i syfte att samordna sitt agerande för att förebygga och kontrollera smittsamma sjukdomar, även i fråga om åtgärder som de har vidtagit eller planerar att vidta på nationell nivå (7).

I vissa fall kan emellertid den information som utbyts via systemet röra enskilda personer och betraktas som personuppgifter.

Själva förvaltningen och driften av systemet förutsätter för det första att en begränsad mängd personuppgifter behandlas. Det är till exempel nödvändigt att behandla användarnas kontaktuppgifter (namn, organisation, e-postadress, telefonnummer etc.) för att inrätta och använda systemet. Dessa personuppgifter samlas in av medlemsstaterna och behandlas därefter på kommissionens ansvar enbart för att uppnå ett effektivt samarbete i förvaltningen av systemet och det underliggande nätverket.

Än viktigare är dock att en händelse orsakad av en smittsam sjukdom som är av potentiellt EU-omfattande dimensioner kan kräva att drabbade medlemsstater tillsammans vidtar särskilda kontrollåtgärder – s.k. kontaktspårning – för att identifiera personer som är smittade eller löper risk att bli smittade och via systemet förhindra att allvarliga smittsamma sjukdomar sprids. Detta samarbete kan omfatta utbyte av personuppgifter, däribland känsliga hälsorelaterade uppgifter, som rör bekräftade eller misstänkta fall hos människor mellan de medlemsstater som berörs direkt av kontaktspårningsåtgärderna (8).

Vad är ”behandling av personuppgifter”?

Vid tillämpning av direktiv 95/46/EG och förordning (EG) nr 45/2001 avses med behandling av personuppgifter: ”varje åtgärd eller serie av åtgärder som vidtas beträffande personuppgifter, vare sig det sker på automatisk väg eller inte, till exempel insamling, registrering, organisering, lagring, bearbetning eller ändring, återvinning, inhämtande, användning, utlämnande genom översändande, spridning eller annat tillhandahållande av uppgifter, sammanställning eller samkörning, blockering, utplåning eller förstöring” (9).

I ovannämnda fall måste behandlingen av personuppgifter inom systemet överensstämma med den angivna rättsliga grunden. Det är i detta sammanhang i artikel 7 i direktiv 95/46/EG och i motsvarande bestämmelser i artikel 5 i förordning (EG) nr 45/2001 som det fastställs kriterier för att behandlingen av uppgifter ska vara berättigad.

När det gäller systemanvändarnas kontaktuppgifter baseras behandlingen av dessa uppgifter på följande grunder:

| — | Artikel 5 b i förordning (EG) nr 45/2001: ”behandlingen är nödvändig för att fullgöra en rättslig förpliktelse som åvilar den registeransvarige (10)”. I detta fall är behandlingen nödvändig för att kommissionen, med stöd från ECDC, ska kunna förvalta och driva systemet. |
| --- | --- |

—

Artikel 5 b i förordning (EG) nr 45/2001: ”behandlingen är nödvändig för att fullgöra en rättslig förpliktelse som åvilar den registeransvarige (10)”. I detta fall är behandlingen nödvändig för att kommissionen, med stöd från ECDC, ska kunna förvalta och driva systemet.

| — | Artikel 5 d i förordning (EG) nr 45/2001: ”den registrerade [har] otvetydigt [...] lämnat sitt samtycke”. Kontaktuppgifter för användare lämnas av de registrerade själva sedan de har getts förutsättningar för att ge sitt välgrundade samtycke till att deras personuppgifter behandlas i systemet (se avsnitt 8 om den information som ska lämnas till registrerade personer). |
| --- | --- |

—

Artikel 5 d i förordning (EG) nr 45/2001: ”den registrerade [har] otvetydigt [...] lämnat sitt samtycke”. Kontaktuppgifter för användare lämnas av de registrerade själva sedan de har getts förutsättningar för att ge sitt välgrundade samtycke till att deras personuppgifter behandlas i systemet (se avsnitt 8 om den information som ska lämnas till registrerade personer).

Kriterierna i artikel 7 c–e i direktiv 95/46/EG är de som är mest relevanta när det gäller utbyte av kontaktspårningsuppgifter för enskilda personer inom systemet (dvs. kontaktuppgifter avseende den smittade personen, fortskaffningsmedel och andra uppgifter som rör personens färdvägar och vistelseorter, information om personer som har besökts och personer som kan ha utsatts för smitta) (11).

| — | Direktiv 95/46/EG, artikel 7 c: ”behandlingen är nödvändig för att fullgöra en rättslig förpliktelse som åvilar den registeransvarige”. Enligt beslut nr 2119/98/EG ska det inrättas ett system för tidig varning och reaktion för förebyggande och kontroll av smittsamma sjukdomar i EU. Genom detta beslut åläggs medlemsstaterna en skyldighet att via systemet rapportera vissa händelser orsakade av smittsamma sjukdomar som utgör eller kan utgöra ett hot mot folkhälsan (12). Rapporteringsskyldigheten gäller även åtgärder som behöriga myndigheter i de berörda medlemsstaterna vidtar för att förebygga och stoppa spridningen av sådana sjukdomar, däribland kontaktspårningsåtgärder som vidtas för att identifiera personer som är smittade eller löper risk att bli smittade (13). |
| --- | --- |

—

Direktiv 95/46/EG, artikel 7 c: ”behandlingen är nödvändig för att fullgöra en rättslig förpliktelse som åvilar den registeransvarige”. Enligt beslut nr 2119/98/EG ska det inrättas ett system för tidig varning och reaktion för förebyggande och kontroll av smittsamma sjukdomar i EU. Genom detta beslut åläggs medlemsstaterna en skyldighet att via systemet rapportera vissa händelser orsakade av smittsamma sjukdomar som utgör eller kan utgöra ett hot mot folkhälsan (12). Rapporteringsskyldigheten gäller även åtgärder som behöriga myndigheter i de berörda medlemsstaterna vidtar för att förebygga och stoppa spridningen av sådana sjukdomar, däribland kontaktspårningsåtgärder som vidtas för att identifiera personer som är smittade eller löper risk att bli smittade (13).

| — | Artikel 7 d i direktiv 95/46/EG: ”behandlingen är nödvändig för att skydda intressen som är av grundläggande betydelse för den registrerade”. Berörda medlemsstater måste utbyta personuppgifter som rör personer som är smittade eller löper akut risk att bli smittade för att kunna ge dessa personer lämplig vård och behandling, samt för att möjliggöra spårning och identifiering i samband med isolering eller karantän och därmed skydda de berörda personernas hälsa och EU-medborgarnas hälsa över huvud taget. |
| --- | --- |

—

Artikel 7 d i direktiv 95/46/EG: ”behandlingen är nödvändig för att skydda intressen som är av grundläggande betydelse för den registrerade”. Berörda medlemsstater måste utbyta personuppgifter som rör personer som är smittade eller löper akut risk att bli smittade för att kunna ge dessa personer lämplig vård och behandling, samt för att möjliggöra spårning och identifiering i samband med isolering eller karantän och därmed skydda de berörda personernas hälsa och EU-medborgarnas hälsa över huvud taget.

| — | Direktiv 95/46/EG, artikel 7 e: ”behandlingen är nödvändig för att utföra en arbetsuppgift av allmänt intresse eller som är ett led i myndighetsutövning som utförs av den registeransvarige eller tredje man till vilken uppgifterna har lämnats ut”. systemet är ett verktyg som ska hjälpa medlemsstaterna att samordna sina åtgärder för att förebygga och kontrollera allvarliga smittsamma sjukdomar inom EU. Systemet ska alltså underlätta fullgörandet av en uppgift av allmänt intresse som har ålagts medlemsstaterna för att skydda folkhälsan. |
| --- | --- |

—

Direktiv 95/46/EG, artikel 7 e: ”behandlingen är nödvändig för att utföra en arbetsuppgift av allmänt intresse eller som är ett led i myndighetsutövning som utförs av den registeransvarige eller tredje man till vilken uppgifterna har lämnats ut”. systemet är ett verktyg som ska hjälpa medlemsstaterna att samordna sina åtgärder för att förebygga och kontrollera allvarliga smittsamma sjukdomar inom EU. Systemet ska alltså underlätta fullgörandet av en uppgift av allmänt intresse som har ålagts medlemsstaterna för att skydda folkhälsan.

Samma allmänintresse kan rättfärdiga medlemsstaternas behandling av känsliga hälsouppgifter (t.ex. information om en händelse som utgör ett folkhälsohot, uppgifter om hälsotillståndet hos smittade personer och personer som kan ha utsatts för smitta). Det är visserligen i princip förbjudet enligt artikel 8.1 i direktiv 95/46/EG att behandla uppgifter som rör hälsa, men behandling av just denna kategori uppgifter inom systemet omfattas av undantaget i artikel 8.3 i samma direktiv, förutsatt att den ”är nödvändig med hänsyn till förebyggande hälso- och sjukvård, medicinska diagnoser, vård eller behandling eller administration av hälso- eller sjukvård och när dessa uppgifter behandlas av någon som är yrkesverksam på hälso- och sjukvårdsområdet och som enligt nationell lagstiftning eller bestämmelser som antagits av behöriga nationella organ är underkastad tystnadsplikt eller av en annan person som är ålagd en liknande tystnadsplikt”.

Andra undantag från förbudet att behandla personuppgifter som rör hälsa kan införas i medlemsstaternas nationella lagstiftning eller genom ett beslut av medlemsstaternas nationella dataskyddsmyndigheter av hänsyn till viktiga allmänintressen och under förutsättning att det fastställs lämpliga skyddsåtgärder (14).

5.   VEM ÄR VEM I SYSTEMET? FRÅGAN OM GEMENSAM KONTROLL

Systemet för tidig varning och reaktion är ett system för flera användare som med lämpliga tekniska hjälpmedel, däribland olika strukturerade kommunikationskanaler, förbinder utsedda kontaktpersoner från behöriga folkhälsomyndigheter i EES-länder (nedan kallade nationella kontaktpunkter), kommissionen, ECDC och, i begränsad utsträckning även Världshälsoorganisationen (WHO) med varandra.

Var och en av deltagarna i systemet är en separat användare av systemet, men tillgången till den information som utbyts inom systemet anpassas genom att det har inrättats olika användarprofiler och ”selektiva” kommunikationskanaler som har lämpliga skyddsåtgärder för att se till att gällande uppgiftsskyddsbestämmelser efterlevs.

Systemet består framför allt av två huvudsakliga kommunikationskanaler. Via den första kanalen, den för ”allmänna underrättelser”, kan en behörig hälsovårdsmyndighet i en medlemsstat underrätta alla nationella kontaktpunkter, kommissionen, ECDC och WHO om händelser orsakade av smittsamma sjukdomar som är av potentiellt EU-omfattande dimensioner och som omfattas av rapporteringsskyldigheterna i beslut nr 2119/98/EG (15).

Inga hälsorelaterade uppgifter eller andra personuppgifter avseende identifierade eller identifierbara personer utbyts i regel via kanalen för allmänna underrättelser. Särskilda skyddsåtgärder har införts i systemet för att förhindra olaglig uppgiftsbehandling inom denna kanal (se avsnitt 7).

Om det inträffar händelser orsakade av smittsamma sjukdomar som är av potentiellt EU-omfattande dimensioner kan det emellertid vara nödvändigt för drabbade medlemsstater att i samarbete med varandra vidta särskilda kontaktspårningsåtgärder i syfte att spåra smittade personer och personer som har utsatts för smitta för att förhindra att dessa allvarliga sjukdomar sprids.

Lämpliga skyddsåtgärder har införts som begränsar utbytet av kontaktspårningsuppgifter och hälsouppgifter avseende enskilda personer till medlemsstater som är direkt berörda av en viss kontaktspårningsåtgärd för att se till att uppgiftsskyddsbestämmelserna efterlevs och att övriga medlemsstater i nätverket, kommissionen och ECDC inte får tillgång till dessa uppgifter (16).

Det är av detta skäl den så kallade kanalen för ”selektiva underrättelser” har skapats i systemet för att garantera en exklusiv kommunikationskanal mellan de medlemsstater som berörs av en viss kontaktspårningsåtgärd.

Genom att utbyta personuppgifter via kanalen för selektiva underrättelser påtar sig behöriga myndigheter rollen som ”registeransvariga” när det gäller behandlingen av dessa personuppgifter, vilket innebär att de är ansvariga för att behandlingen är laglig och för uppfyllandet av uppgiftsskyddskraven i den nationella lagstiftning genom vilken direktiv 95/46/EG införlivas.

Vem är ”den registeransvarige”?

Vid tillämpning av direktiv 95/46/EG avses med registeransvarig: ”den fysiska eller juridiska person, den myndighet, den institution eller det andra organ som ensamt eller tillsammans med andra bestämmer ändamålen och medlen för behandlingen av personuppgifter” (17).

Användare hos kommissionen och hos ECDC har i princip inte tillgång till personuppgifter som utbyts via kanalen för selektiva underrättelser (18). Av tekniska skäl är det emellertid kommissionen som i egenskap av systemadministratör och samordnare är ytterst ansvarig för den centrala lagringen av uppgifterna i systemet. Kommissionen är i denna egenskap även ansvarig för den registrering, lagring och vidare behandling av personuppgifter från auktoriserade systemanvändare som är nödvändig för systemets funktion.

Systemet är därför ett tydligt exempel på gemensam kontroll, genom att ansvaret för uppgiftsskydd har tilldelats kommissionen och medlemsstaterna på olika nivåer. Sedan 2005 har kommissionen och medlemsstaterna i egenskap av medregisteransvariga beslutat att delegera den dagliga driften av systemtillämpningen till ECDC, som utför detta uppdrag för kommissionens räkning. Denna delegering innebär att ECDC, i egenskap av ”registerförare”, åtar sig att garantera att all behandling inom systemet sker med iakttagande av den sekretess och säkerhet som föreskrivs i artiklarna 21 och 22 i förordning (EG) nr 45/2001.

Vem är ”registerföraren” och vilka är hans skyldigheter?

Vid tillämpning av förordning (EG) nr 45/2001 avses med registerförare: den fysiska eller juridiska person, den myndighet, den institution eller de andra organ som behandlar personuppgifter för den registeransvariges räkning (19).

I förordningen föreskrivs att om behandlingen utförs för den registeransvariges räkning ska vederbörande välja en registerförare som kan ge tillräckliga garantier vad gäller tekniska och organisatoriska säkerhetsåtgärder. Registerföraren har det yttersta ansvaret för att se till att dessa bestämmelser följs. De skyldigheter som fastställs i artiklarna 21 och 22 i förordningen när det gäller sekretess och säkerhet beträffande behandling ska emellertid även åvila registerföraren (20).

6.   TILLÄMPLIGA UPPGIFTSSKYDDSPRINCIPER

Behandlingen av personuppgifter inom systemet måste uppfylla ett antal uppgiftsskyddsprinciper som fastställs i förordning (EG) nr 45/2001 och direktiv 95/46/EG.

Det är kommissionen och medlemsstaternas behöriga myndigheter som i egenskap av registerförare är ansvariga för att se till att dessa principer följs varje gång personuppgifter behandlas via systemet. I det följande fastställs ett antal grundläggande uppgiftsskyddsprinciper. Principerna påverkar inte tillämpningen av andra uppgiftsskyddskrav som fastställs i relevanta rättsakter och för vilka vägledning ges i olika avsnitt av dessa riktlinjer. Systemets användare uppmanas noggrant läsa igenom avsnitt 8 om information till registrerade personer och avsnitt 9 om registrerade personers rätt att få tillgång till uppgifter och andra rättigheter.

6.1   Principer om behandlingens laglighet och om begränsning av ändamål

Registeransvariga ska se till att personuppgifter behandlas på ett korrekt och lagligt sätt. Denna princip innebär först och främst att det måste finnas berättigade skäl fastställda i lag för att samla in och därefter behandla personuppgifter (21). Personuppgifter får för det andra bara samlas in för särskilda, uttryckligt angivna och berättigade ändamål och inte senare behandlas på ett sätt som är oförenligt med dessa ändamål (22).

6.2   Principer om uppgifternas beskaffenhet

Registeransvariga ska se till att personuppgifterna är adekvata och relevanta och inte omfattar mer än vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål för vilka de samlades in. Uppgifterna ska dessutom vara riktiga och aktuella (23).

6.3   Principer om datalagring

Registeransvariga ska se till att personuppgifter förvaras på ett sätt som förhindrar att den registrerade kan identifieras under en längre tid än vad som är nödvändigt för de ändamål för vilka uppgifterna samlades in eller för vilka de senare behandlades (24).

6.4   Principer om sekretess och datasäkerhet

Registeransvariga ska se till att personer som har tillgång till personuppgifter och som utför arbete under den registeransvarige eller registerföraren, liksom registerföraren själv, endast behandlar dem enligt instruktion från den registeransvarige (25). Den registeransvarige ska dessutom genomföra lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att skydda personuppgifter från ofrivillig, otillåten eller olaglig förstöring eller förlust samt mot ändringar, otillåten spridning av eller otillåten tillgång till uppgifterna och mot varje annat slag av otillåten behandling (26).

För att ovannämnda principer ska tillämpas korrekt och effektivt i samband med systemet bör systemanvändarna framför allt följa följande rekommendationer:

För att se till att det finns en rättslig grund för behandlingen, att uppgifterna samlas in för berättigade och uttryckligt angivna ändamål och att de inte senare behandlas på ett sätt som är oförenligt med dessa ändamål bör systemanvändarna, varje gång de samlar in eller på annat sätt behandlar personuppgifter via systemet iaktta följande:

| — | De ska i varje enskilt fall bedöma om det är berättigat att vidta en samordnad kontaktspårningsåtgärd och därmed aktivera systemkanalen för selektiva underrättelser för att utbyta kontaktspårningsuppgifter och andra personuppgifter, med tanke på sjukdomens karaktär och den vetenskapligt bevisade nyttan med kontaktspårning för att förebygga och begränsa vidare spridning av sjukdomen, varvid hänsyn ska tas till den riskbedömning som har gjorts av medlemsstaternas hälsovårdsmyndigheter och av befintliga vetenskapliga institutioner, dvs. ECDC och WHO. |
| --- | --- |

—

De ska i varje enskilt fall bedöma om det är berättigat att vidta en samordnad kontaktspårningsåtgärd och därmed aktivera systemkanalen för selektiva underrättelser för att utbyta kontaktspårningsuppgifter och andra personuppgifter, med tanke på sjukdomens karaktär och den vetenskapligt bevisade nyttan med kontaktspårning för att förebygga och begränsa vidare spridning av sjukdomen, varvid hänsyn ska tas till den riskbedömning som har gjorts av medlemsstaternas hälsovårdsmyndigheter och av befintliga vetenskapliga institutioner, dvs. ECDC och WHO.

| — | De ska inte använda kanalen för allmänna underrättelser för att utbyta kontaktspårningsuppgifter eller andra personuppgifter. De ska framför allt se till att de allmänna underrättelser som de lägger ut inte innehåller några sådana uppgifter, i bilagor eller i någon annan form. Det skulle vara olagligt och oproportionerligt att använda kanalen för allmänna underrättelser i samband med kontaktspårning, eftersom personuppgifter då skulle lämnas ut till parter (bl.a. kommissionen och ECDC) som inte berörs av en viss kontaktspårningsåtgärd och som inte behöver ha tillgång till dessa uppgifter. |
| --- | --- |

—

De ska inte använda kanalen för allmänna underrättelser för att utbyta kontaktspårningsuppgifter eller andra personuppgifter. De ska framför allt se till att de allmänna underrättelser som de lägger ut inte innehåller några sådana uppgifter, i bilagor eller i någon annan form. Det skulle vara olagligt och oproportionerligt att använda kanalen för allmänna underrättelser i samband med kontaktspårning, eftersom personuppgifter då skulle lämnas ut till parter (bl.a. kommissionen och ECDC) som inte berörs av en viss kontaktspårningsåtgärd och som inte behöver ha tillgång till dessa uppgifter.

| — | De ska när de använder den selektiva kanalen tillämpa en behovsgrundad tillgång till uppgifterna genom att som mottagare av selektiva underrättelser som innehåller personuppgifter endast välja behöriga myndigheter i medlemsstaterna som behöver samarbeta om en viss kontaktspårningsåtgärd. |
| --- | --- |

—

De ska när de använder den selektiva kanalen tillämpa en behovsgrundad tillgång till uppgifterna genom att som mottagare av selektiva underrättelser som innehåller personuppgifter endast välja behöriga myndigheter i medlemsstaterna som behöver samarbeta om en viss kontaktspårningsåtgärd.

Systemets användare bör vara särskilt uppmärksamma när de via kanalen för selektiva underrättelser utbyter känsliga uppgifter om en identifierad eller identifierbar persons hälsotillstånd, t.ex. om personer som är smittade eller kan ha utsatts för smitta och vars kontaktuppgifter eller andra personuppgifter därför lämnas ut genom systemet, vilket gör att personen i fråga direkt eller indirekt kan identifieras. I detta fall fortsätter alla ovannämnda rekommendationer att gälla. Systemets användare bör därutöver hålla i åtanke att känsliga uppgifter bara får utbytas enligt direktiv 95/46/EG under mycket begränsade omständigheter. Därvid gäller särskilt följande (27):

| — | Den person vars uppgifter samlas in ska ha lämnat sitt uttryckliga samtycke till uppgiftsbehandling (artikel 8.2 a i direktiv 95/46/EG). Behovet av snabba insatser i akuta hälsosituationer kan emellertid göra det omöjligt att ge registrerade all information som krävs för att de ska kunna ge sitt välgrundade samtycke (se avsnitt 8 om information som ska lämnas till registrerade). Det kan dessutom hända att det när uppgifterna samlas in inte är känt att de kan behövas lämnas ut via systemet. |
| --- | --- |

—

Den person vars uppgifter samlas in ska ha lämnat sitt uttryckliga samtycke till uppgiftsbehandling (artikel 8.2 a i direktiv 95/46/EG). Behovet av snabba insatser i akuta hälsosituationer kan emellertid göra det omöjligt att ge registrerade all information som krävs för att de ska kunna ge sitt välgrundade samtycke (se avsnitt 8 om information som ska lämnas till registrerade). Det kan dessutom hända att det när uppgifterna samlas in inte är känt att de kan behövas lämnas ut via systemet.

| — | Om de registrerade inte har lämnat sitt samtycke kan behandling av hälsouppgifter anses vara berättigad om det är nödvändigt med hänsyn till förebyggande hälso- och sjukvård, medicinska diagnoser, vård eller behandling eller administration av hälso- eller sjukvård, under förutsättning att uppgifterna behandlas av någon som är yrkesmässigt verksam på hälso- och sjukvårdsområdet och som i sitt yrke är underkastad tystnadsplikt eller av en annan person som är ålagd en liknande tystnadsplikt (artikel 8.3 i direktiv 95/46/EG). Varje gång de skickar en selektiv underrättelse som innehåller känsliga hälsouppgifter till mottagare i andra medlemsstater bör systemets användare därför ta ställning till om utlämnandet av dessa uppgifter är absolut nödvändigt för att behöriga myndigheter i berörda medlemsstater ska kunna vidta de särskilda åtgärder som krävs för ett av de tidigare nämnda ändamålen. Systemets användare uppmärksammas även på att det kan finnas andra grunder för behandling av hälsouppgifter i deras nationella lagstiftning genom vilken direktiv 95/46/EG införlivas, eller i beslut av deras nationella dataskyddsmyndigheter (28). |
| --- | --- |

—

Om de registrerade inte har lämnat sitt samtycke kan behandling av hälsouppgifter anses vara berättigad om det är nödvändigt med hänsyn till förebyggande hälso- och sjukvård, medicinska diagnoser, vård eller behandling eller administration av hälso- eller sjukvård, under förutsättning att uppgifterna behandlas av någon som är yrkesmässigt verksam på hälso- och sjukvårdsområdet och som i sitt yrke är underkastad tystnadsplikt eller av en annan person som är ålagd en liknande tystnadsplikt (artikel 8.3 i direktiv 95/46/EG). Varje gång de skickar en selektiv underrättelse som innehåller känsliga hälsouppgifter till mottagare i andra medlemsstater bör systemets användare därför ta ställning till om utlämnandet av dessa uppgifter är absolut nödvändigt för att behöriga myndigheter i berörda medlemsstater ska kunna vidta de särskilda åtgärder som krävs för ett av de tidigare nämnda ändamålen. Systemets användare uppmärksammas även på att det kan finnas andra grunder för behandling av hälsouppgifter i deras nationella lagstiftning genom vilken direktiv 95/46/EG införlivas, eller i beslut av deras nationella dataskyddsmyndigheter (28).

För att säkra beskaffenheten hos de personuppgifter som utbyts via systemet måste systemets användare, i synnerhet innan de lägger ut en selektiv underrättelse, ta ställning till följande:

| — | Om de personuppgifter som de vill utbyta är absolut nödvändiga för att möjliggöra en effektiv kontaktspårningsåtgärd. Den behöriga myndighet som lägger ut underrättelsen ska med andra ord endast ge myndigheter i övriga berörda medlemsstater de personuppgifter som är nödvändiga för att otvetydigt identifiera smittade personer eller personer som har utsatts för smitta. Den vägledande förteckning över personuppgifter som får utbytas för kontaktspårningsändamål som är bifogad beslut 2009/547/EG ska inte tolkas som ett generellt och ovillkorligt tillstånd att behandla dessa uppgiftskategorier. Det är dessutom nödvändigt att iaktta största försiktighet när det gäller behandling av andra personuppgifter än de som anges i bilagan, eftersom ett utlämnande av dessa uppgifter förmodligen skulle gå utöver vad som är nödvändigt och rimligt. En bedömning ska därför göras i varje enskilt fall av om det är absolut nödvändigt att inkludera vissa personuppgifter för en viss kontaktspårningsåtgärd. |
| --- | --- |

—

Om de personuppgifter som de vill utbyta är absolut nödvändiga för att möjliggöra en effektiv kontaktspårningsåtgärd. Den behöriga myndighet som lägger ut underrättelsen ska med andra ord endast ge myndigheter i övriga berörda medlemsstater de personuppgifter som är nödvändiga för att otvetydigt identifiera smittade personer eller personer som har utsatts för smitta. Den vägledande förteckning över personuppgifter som får utbytas för kontaktspårningsändamål som är bifogad beslut 2009/547/EG ska inte tolkas som ett generellt och ovillkorligt tillstånd att behandla dessa uppgiftskategorier. Det är dessutom nödvändigt att iaktta största försiktighet när det gäller behandling av andra personuppgifter än de som anges i bilagan, eftersom ett utlämnande av dessa uppgifter förmodligen skulle gå utöver vad som är nödvändigt och rimligt. En bedömning ska därför göras i varje enskilt fall av om det är absolut nödvändigt att inkludera vissa personuppgifter för en viss kontaktspårningsåtgärd.

Vidare behandling och lagring av personuppgifter utanför systemet:

Det är ytterst viktigt att påpeka att nationella uppgiftsskyddslagar genom vilka direktiv 95/46/EG införlivas även gäller lagring och senare behandling, utanför systemet, av personuppgifter som har mottagits via detta system. Detta kan till exempel inträffa om personuppgifter som lagras centralt i systemet senare lagras i användarnas lokala persondatorer eller i databaser som upprättas på nationell nivå, eller om uppgifterna överförs av behöriga myndigheter som är ansvariga för deras behandling inom systemet till andra myndigheter eller tredje parter. I dessa fall uppmärksammas systemanvändarna på följande:

| — | Lagring och vidare behandling utanför systemet måste vara förenlig med de ändamål för vilka uppgifterna ursprungligen samlades in och utbyttes inom systemet. |
| --- | --- |

—

Lagring och vidare behandling utanför systemet måste vara förenlig med de ändamål för vilka uppgifterna ursprungligen samlades in och utbyttes inom systemet.

| — | Det måste finnas en rättslig grund för sådan vidare behandling i relevanta nationella uppgiftsskyddslagar. Den måste vara nödvändig, adekvat, relevant och inte omfatta mer än vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål för vilka uppgifterna ursprungligen samlades in i systemet. |
| --- | --- |

—

Det måste finnas en rättslig grund för sådan vidare behandling i relevanta nationella uppgiftsskyddslagar. Den måste vara nödvändig, adekvat, relevant och inte omfatta mer än vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål för vilka uppgifterna ursprungligen samlades in i systemet.

| — | Uppgifterna ska vara aktuella och raderas när de inte längre behövs för vidarebehandlingens syften. |
| --- | --- |

—

Uppgifterna ska vara aktuella och raderas när de inte längre behövs för vidarebehandlingens syften.

| — | När uppgifter hämtas från systemet och lämnas ut till tredje parter måste den registeransvarige informera de registrerade personerna om detta för att säkerställa att behandlingen sker på ett korrekt sätt, såvida detta inte är omöjligt eller skulle innebära en oproportionerligt stor ansträngning, eller om det uttryckligen föreskrivs i lagstiftningen att uppgifterna ska lämnas ut (se artikel 11.2 i direktiv 95/46/EG). Med hänsyn till att utlämnandet av uppgifter kan vara föreskrivet i lagstiftning i endast en av de inblandade medlemsstaterna, och därför kanske inte är allmänt känt på andra håll, bör ansträngningar göras att lämna information även om utlämnandet av uppgifter uttryckligen föreskrivs i lagstiftningen. |
| --- | --- |

—

När uppgifter hämtas från systemet och lämnas ut till tredje parter måste den registeransvarige informera de registrerade personerna om detta för att säkerställa att behandlingen sker på ett korrekt sätt, såvida detta inte är omöjligt eller skulle innebära en oproportionerligt stor ansträngning, eller om det uttryckligen föreskrivs i lagstiftningen att uppgifterna ska lämnas ut (se artikel 11.2 i direktiv 95/46/EG). Med hänsyn till att utlämnandet av uppgifter kan vara föreskrivet i lagstiftning i endast en av de inblandade medlemsstaterna, och därför kanske inte är allmänt känt på andra håll, bör ansträngningar göras att lämna information även om utlämnandet av uppgifter uttryckligen föreskrivs i lagstiftningen.

7.   EN MILJÖ SOM FRÄMJAR SKYDDET AV PERSONUPPGIFTER

Flera funktioner har redan introducerats i systemet för att förbättra efterlevnaden av de uppgiftsskyddsprinciper som fastställs i avsnitt 6 och förmå systemanvändarna att ta ställning till uppgiftsskyddsaspekter varje gång de använder systemet. Till exempel:

| — | En varning visas på översiktssidan i systemet för att informera användarna om att kanalen för allmänna underrättelser inte är avsedd för kontaktspårningsuppgifter eller andra personuppgifter, eftersom användningen av denna kanal kan innebära att uppgifterna i onödan lämnas ut till andra mottagare än dem som behöver ha tillgång till dem. |
| --- | --- |

—

En varning visas på översiktssidan i systemet för att informera användarna om att kanalen för allmänna underrättelser inte är avsedd för kontaktspårningsuppgifter eller andra personuppgifter, eftersom användningen av denna kanal kan innebära att uppgifterna i onödan lämnas ut till andra mottagare än dem som behöver ha tillgång till dem.

| — | Tillgången till den information som utbyts inom systemet anpassas genom att det har inrättats olika användarprofiler och selektiva kommunikationskanaler som har lämpliga skyddsåtgärder för att gällande uppgiftsskyddsbestämmelser efterlevs. |
| --- | --- |

—

Tillgången till den information som utbyts inom systemet anpassas genom att det har inrättats olika användarprofiler och selektiva kommunikationskanaler som har lämpliga skyddsåtgärder för att gällande uppgiftsskyddsbestämmelser efterlevs.

| — | Kanalen för selektiva underrättelser i systemet är i synnerhet en exklusiv kommunikationskanal för utbyte av personuppgifter endast mellan berörda medlemsstater. Systemet har en standardinställning som innebär att kommissionen och ECDC automatiskt är uteslutna från listan över möjliga mottagare av selektiva underrättelser som innehåller personuppgifter (29). |
| --- | --- |

—

Kanalen för selektiva underrättelser i systemet är i synnerhet en exklusiv kommunikationskanal för utbyte av personuppgifter endast mellan berörda medlemsstater. Systemet har en standardinställning som innebär att kommissionen och ECDC automatiskt är uteslutna från listan över möjliga mottagare av selektiva underrättelser som innehåller personuppgifter (29).

| — | Tolv månader efter det att underrättelserna lades ut raderar systemet automatiskt alla selektiva underrättelser som innehåller personuppgifter (se avsnitt 11 om datalagring för mer information). |
| --- | --- |

—

Tolv månader efter det att underrättelserna lades ut raderar systemet automatiskt alla selektiva underrättelser som innehåller personuppgifter (se avsnitt 11 om datalagring för mer information).

| — | En funktion har introducerats i systemet för att göra det möjligt för användare att när som helst direkt rätta eller radera selektiva underrättelser som innehåller personuppgifter som är felaktiga, inaktuella, inte längre behövs eller på annat sätt inte uppfyller kraven på uppgiftsskydd. Systemet meddelar automatiskt övriga användare som är inblandade i det selektiva informationsutbytet om att underrättelsen har raderats eller att dess innehåll har rättats i syfte att uppfylla uppgiftsskyddsbestämmelserna. |
| --- | --- |

—

En funktion har introducerats i systemet för att göra det möjligt för användare att när som helst direkt rätta eller radera selektiva underrättelser som innehåller personuppgifter som är felaktiga, inaktuella, inte längre behövs eller på annat sätt inte uppfyller kraven på uppgiftsskydd. Systemet meddelar automatiskt övriga användare som är inblandade i det selektiva informationsutbytet om att underrättelsen har raderats eller att dess innehåll har rättats i syfte att uppfylla uppgiftsskyddsbestämmelserna.

| — | Det finns en särskild mekanism i kanalen för selektiva underrättelser som ska göra det möjligt för de nationella myndigheter som berörs av ett visst informationsutbyte att kommunicera och samarbeta när registrerade begär tillgång till uppgifter, rättelse, blockering eller utplåning av uppgifter. |
| --- | --- |

—

Det finns en särskild mekanism i kanalen för selektiva underrättelser som ska göra det möjligt för de nationella myndigheter som berörs av ett visst informationsutbyte att kommunicera och samarbeta när registrerade begär tillgång till uppgifter, rättelse, blockering eller utplåning av uppgifter.

På medellång sikt är det tänkt att den utbildningsmodul som är tillgänglig inom tillämpningen ska integreras så att systemanvändarna kan få utförliga förklaringar om hur systemet fungerar vad gäller uppgiftsskydd. Användningen av de olika funktioner som ska öka efterlevnaden av uppgiftsskyddsbestämmelserna ska illustreras genom praktiska exempel.

Kommissionen har för avsikt att samarbeta med medlemsstaterna för att se till att begreppet ”inbyggd integritetsskydd” (privacy by design) ska genomsyra denna och andra förändringar av systemet redan från början (30) och att skälig hänsyn tas till principerna om nödvändighet, proportionalitet, begränsning av ändamål och dataminimering när beslut fattas om vilken information som kan utbytas genom systemet, med vem och på vilka villkor.

8.   TILLHANDAHÅLLANDE AV INFORMATION TILL REGISTRERADE

Ett av de viktigaste kraven i EU:s regelverk för uppgiftsskydd är skyldigheten för registeransvariga att ge registrerade tydlig information om hur deras personuppgifter kommer att behandlas.

Kommissionen har i enlighet med sin roll som samordnare inom systemet och för att fullgöra denna skyldighet (31) gjort en tydlig och utförlig förklaring om sin integritetsskyddspolicy på sin webbsida om systemet, när det gäller behandling som utförs på kommissionens ansvar och behandling som utförs av behöriga myndigheter i samband med framför allt kontaktspårningsåtgärder.

När det gäller skyldigheten att informera registrerade åligger denna även nationella behöriga myndigheter i medlemsstaterna i egenskap av registeransvariga vad gäller deras egen behandling inom systemet.

Vilken ”information” måste nationella behöriga myndigheter ge till registrerade?

När det gäller uppgifter som samlas in direkt från registrerade sägs i artikel 10 i direktiv 95/46/EG att den registeransvarige eller dennes företrädare vid tidpunkten för insamlingen måste ge registrerade från vilka uppgifterna samlas in åtminstone följande information, såvida de registrerade inte redan har denna:

| a) | Den registeransvariges och dennes eventuelle företrädares identitet. |
| --- | --- |

a)

Den registeransvariges och dennes eventuelle företrädares identitet.

| b) | Ändamålet med den behandling för vilka uppgifterna är avsedda. |
| --- | --- |

b)

Ändamålet med den behandling för vilka uppgifterna är avsedda.

| c) | All ytterligare information, t.ex.






  — | mottagarna eller de kategorier som mottar uppgifterna, |
| --- | --- | --- |

c)

All ytterligare information, t.ex.

—

mottagarna eller de kategorier som mottar uppgifterna,

| — | om det är obligatoriskt eller frivilligt att besvara frågorna samt eventuella följder av att inte svara, |
| --- | --- |

—

om det är obligatoriskt eller frivilligt att besvara frågorna samt eventuella följder av att inte svara,

| — | förekomsten av rättigheter att få tillgång till och att erhålla rättelse av uppgifter som rör vederbörande, |
| --- | --- |

—

förekomsten av rättigheter att få tillgång till och att erhålla rättelse av uppgifter som rör vederbörande,

i den utsträckning som den ytterligare informationen – med hänsyn till de särskilda omständigheter under vilka uppgifterna samlas in – är nödvändig för att tillförsäkra den registrerade en korrekt behandling.

I artikel 11 i direktiv 95/46/EG anges vilken information som den registeransvarige åtminstone måste lämna när uppgifter inte samlas in från den registrerade. Denna information måste ges när personuppgifterna registreras eller, om de ska lämnas ut till tredje parter, senast när uppgifterna lämnas ut första gången (32).

Av ovannämnda bestämmelser följer att de nationella behöriga myndigheterna måste rikta ett rättsligt meddelande direkt till de registrerade med den information som anges i artiklarna 10 och 11 i direktiv 95/46/EG när personuppgifterna samlas in från enskilda (eller senast när uppgifterna lämnas ut genom systemet för första gången) för att kunna vidta de åtgärder som krävs för att skydda folkhälsan i samband med händelser som ska meddelas enligt beslut nr 2119/98/EG och dess genomförandebestämmelser. Det rättsliga meddelandet bör även innehålla en kortfattad hänvisning till systemet och en länk till relevanta dokument och förklaringar om integritetsskyddspolicy på behöriga myndigheters nationella webbplatser, samt på kommissionens webbsida om systemet.

Exakt vilka uppgifter som ska lämnas i det rättsliga meddelandet kan variera avsevärt från en medlemsstat till en annan. Vissa nationella lagar innehåller mer omfattande skyldigheter för registeransvariga att tillhandahålla ytterligare information, t.ex. information om registrerades rätt till upprättelse, om datalagring och lagringstid, om datasäkerhetsåtgärder etc.

Behovet av snabba insatser i akuta hälsosituationer kan emellertid göra det omöjligt att rikta ett rättsligt meddelande till registrerade för att informera dem om syftena med behandlingen av deras personuppgifter om uppgifterna inte samlas in direkt från dem. I detta sammanhang fastställs det i artikel 11.2 i direktiv 95/46/EG att registrerades rätt till information kan vara begränsad ”när det [...] visar sig omöjligt eller innebära en oproportionerligt stor ansträngning att ge information eller om registrering eller utlämnande uttryckligen föreskrivs i författning. I sådana fall skall medlemsstaterna föreskriva lämpliga skyddsåtgärder”.

Det bör mer generellt påpekas att särskilda inskränkningar eller begränsningar av registrerades rätt till information kan vara tillämpliga enligt nationella uppgiftsskyddslagar genom vilka direktiv 95/46/EG införlivas (33). Alla sådana landspecifika begränsningar eller inskränkningar ska tydligt anges i meddelanden om integritetsskydd till de registrerade eller i den förklaring om integritetsskyddspolicy som publiceras på behöriga myndigheters nationella webbplatser.

Det är de nationella behöriga myndigheterna i medlemsstaterna som ska besluta i vilken form och exakt hur denna information ska lämnas till de registrerade. Eftersom de flesta behöriga myndigheter även utför annan uppgiftsbehandling än informationsutbytet i systemet kan de om lämpligt välja samma metod som används för att ge enskilda motsvarande information i samband med annan uppgiftsbehandling enligt nationell lagstiftning. Behöriga myndigheter rekommenderas vidare uppdatera eller komplettera sin förklaring om integritetsskyddspolicy – om de redan har lagt ut den på sina nationella webbplatser – med en uttrycklig hänvisning till utbytet av personuppgifter inom systemet.

Det är av alla ovan anförda skäl ytterst viktigt att behöriga myndigheter i medlemsstaterna samråder med sina nationella dataskyddsmyndigheter när de utformar mallar för rättsliga meddelanden och förklaringar om integritetsskyddspolicy i enlighet med artiklarna 10 och 11 i direktiv 95/46/EG.

9.   REGISTRERADES RÄTT ATT FÅ TILLGÅNG TILL UPPGIFTER OCH ANDRA RÄTTIGHETER

Kraven på uppgiftsskydd i samband med den information till registrerade som behandlas i avsnitt 8 syftar ytterst till att garantera öppenhet när det gäller behandling av personuppgifter. Öppenhet är även det underliggande målet med bestämmelserna om registrerades rätt till tillgång som fastställs i EU:s rättsakter om uppgiftsskydd (34).

Vad är den registrerades ”rätt att få tillgång till uppgifter”?

Registeransvariga ska garantera att alla registrerade har rätt att utan orimliga dröjsmål eller kostnader få bekräftelse på om personuppgifter som rör dem är föremål för behandling, samt information om syftena med denna behandling och om vem som kan få del av uppgifterna.

Registeransvariga måste även garantera att registrerade har rätt till rättelse, utplåning eller blockering av uppgifter som har behandlats på ett sätt som strider mot gällande uppgiftsskyddslagar, t.ex. på grund av att uppgifterna är ofullständiga eller felaktiga,

Registeransvariga måste slutligen underrätta tredje man som har fått ta del av uppgifterna om varje rättelse, utplåning eller blockering som utförts på den registrerades berättigade begäran, såvida detta inte visar sig vara omöjligt eller innebär en oproportionerligt stor ansträngning.

Kommissionen och medlemsstaterna delar i egenskap av registeransvariga ansvaret när det gäller rätten till tillgång, rättelse, blockering och utplåning av personuppgifter som behandlas i systemet på de villkor som beskrivs nedan.

Kommissionen är ansvarig för att ge tillgång till personuppgifter från de nationella kontaktpunkterna och för att hantera krav på rättelse, blockering och utplåning rörande dessa. Nationella kontaktpunkter hänvisas till den särskilda bestämmelsen i förklaringen om integritetsskyddspolicy på kommissionens webbsida om systemet (35) för närmare information om hur de ska utöva sina rättigheter som registrerade.

Systemets användare informeras även om att en funktion redan är inbyggd i systemet som gör det möjligt för dem att själva ändra sina personuppgifter. För att eliminera risken att användare som inte är auktoriserade får tillgång till systemet är det emellertid inte möjligt för användarna själva att ändra de datafält som identifierar ett visst systemkonto (användarens ackrediterade e-postadress, kontotyp etc.). Varje begäran om ändring av dessa datafält ska därför riktas till den registeransvarige på kommissionen på det sätt som anges i den utförliga förklaringen om integritetsskyddspolicy på kommissionens webbsida om systemet.

Ansvaret för att behandla de registrerades krav när det gäller kontaktspårningsuppgifter, hälsouppgifter och andra personuppgifter som medlemsstaterna utbyter via systemet vilar på respektive behörig myndighet som deltar i ett visst selektivt informationsutbyte. Detta ansvar regleras av relevanta bestämmelser i nationella uppgiftsskyddslagar genom vilka direktiv 95/46/EG införlivas.

Det bör emellertid påpekas att särskilda inskränkningar eller begränsningar av registrerades rätt till tillgång, rättelse, utplåning eller blockering av uppgifter kan vara tillämpliga enligt nationella uppgiftsskyddslagar genom vilka direktiv 95/46/EG införlivas (36). Alla sådana begränsningar eller inskränkningar ska tydligt anges i meddelanden om integritetsskydd till de registrerade eller i den integritetsskyddspolicy som publiceras på behöriga myndigheters nationella webbplatser. Systemets kontaktpunkter rekommenderas därför kontakta sina nationella dataskyddsmyndigheter för att få mer information om denna fråga.

Systemets komplicerade beskaffenhet, med flera användare som deltar i gemensam uppgiftsbehandling, innebär att det krävs en tydlig och enkel strategi för registrerades rätt till tillgång, eftersom dessa inte känner till hur systemet fungerar och bör upplysas om villkoren för att kunna utöva sina rättigheter.

En rekommenderad strategi skulle vara att om en registrerad person tror att hans eller hennes personuppgifter behandlas i systemet och han eller hon skulle vilja ha tillgång till dem eller få dem utplånade eller rättade, ska den registrerade kunna vända sig till vilken som helst av de nationella behöriga myndigheter som han eller hon har varit i kontakt med och/eller som samlade in hans eller hennes uppgifter i samband med en särskild händelse som utgjorde ett folkhälsohot (t.ex. både myndigheten i det land som den registrerade är medborgare i och myndigheten i det land där personen vistades vid tidpunkten för händelsen), samt varje annan myndighet som har deltagit i just detta informationsutbyte i samband med en kontaktspårningsåtgärd.

Ingen behörig myndighet som är inblandad i det berörda informationsutbytet får avslå en begäran om tillgång, rättelse eller utplåning med hänvisning till att det inte var den som förde in uppgifterna i systemet eller att den registrerade ska kontakta en annan behörig myndighet. Om den registrerades begäran mottas av en annan behörig myndighet än den som lade ut den ursprungliga informationen genom kanalen för selektiva utbyten ska den mottagande myndigheten vidarebefordra begäran via den särskilda mekanism som avses i avsnitt 7 till den behöriga myndighet som lade ut den ursprungliga underrättelsen och denna ska därefter fatta beslut om begäran.

Innan ett beslut fattas kan den behöriga myndighet som lade ut informationen i systemet om lämpligt kontakta andra behöriga myndigheter som deltar i informationsutbytet eller på annat sätt berörs av den registrerades begäran via den särskilda mekanism som avses i avsnitt 7.

Registrerade ska även informeras om att de kan kontakta en annan behörig myndighet som har deltagit i informationsutbytet om de inte är nöjda med det svar som de har fått. De registrerade har under alla omständigheter rätt att fritt välja att inkomma med ett klagomål till en av dessa behöriga myndigheters nationella dataskyddsmyndighet. Nationella dataskyddsmyndigheter bör om nödvändigt och lämpligt samarbeta med varandra för att hantera klagomål (se artikel 28 i direktiv 95/46/EG).

Till följd av den särskilda rekommendation som Europeiska datatillsynsmannen utfärdade i sitt yttrande har kommissionen introducerat en ny funktion i systemet för att göra det möjligt att för att uppfylla uppgiftsskyddskrav rätta och radera selektiva underrättelser som innehåller personuppgifter som är felaktiga, inaktuella, inte längre behövs eller på annat sätt inte uppfyller uppgiftsskyddskraven.

10.   DATASÄKERHET

Tillgången till systemet är begränsat till auktoriserade användare från kommissionen och ECDC och till formellt utsedda nationella kontaktpunkter. Tillgången skyddas genom säkra och personliga användarkonton och lösenord.

Rutinerna för att hantera personuppgifter i systemet har fastställts med hänsyn till kraven i artiklarna 21 och 22 i förordning (EG) nr 45/2001.

11.   DATALAGRING

I enlighet med uppgiftsskyddskraven i artikel 4.1 e i förordning (EG) nr 45/2001 och artikel 6.1 e i direktiv 95/46/EG raderar systemet automatiskt alla selektiva underrättelser som innehåller personuppgifter tolv månader efter det att de har lagts ut.

Denna skyddsåtgärd, som är en del av systemets utformning, befriar emellertid inte systemanvändarna från ansvaret att vidta åtgärder för att radera alla de personuppgifter från systemet som inte längre behövs innan standardperioden på tolv månader har löpt ut, eftersom de är ensamt ansvariga för sin egen uppgiftsbehandling inom kanalen för selektiva underrättelser.

Kommissionen har för detta ändamål infört en ny funktion i systemet som ska göra det möjligt för användarna att när som helst radera selektiva underrättelser som innehåller personuppgifter som inte längre behövs.

Det bör slutligen erinras om att nationella behöriga myndigheter är ansvariga för att följa sina egna uppgiftsskyddsbestämmelser om lagring av personuppgifter som fastställs i relevant lagstiftning om införlivande av direktiv 95/46/EG. Automatisk radering av personuppgifter som lagras i systemet efter ett år innebär inte att systemets användare inte kan lagra samma information utanför systemet under andra (t.ex. längre) perioder, under förutsättning att det sker i enlighet med de skyldigheter som följer av deras respektive nationella uppgiftsskyddslagar och att de perioder som föreskrivs i den nationella lagstiftningen är förenliga med kraven i artikel 6.1 e i direktiv 95/46/EG.

12.   SAMARBETE MED NATIONELLA DATASKYDDSMYNDIGHETER

Behöriga myndigheter uppmuntras samråda med sina nationella dataskyddsmyndigheter, i synnerhet när de ställs inför frågor som rör uppgiftsskydd som inte omfattas av dessa riktlinjer.

Behöriga myndigheter måste även vara medvetna om att de enligt nationella lagar genom vilka direktiv 95/46/EG införlivas kan vara skyldiga att underrätta sina dataskyddsmyndigheter om sin egen uppgiftsbehandling inom systemet. I vissa medlemsstater kan det till och med krävas ett förhandsgodkännande av den nationella dataskyddsmyndigheten.

---

(1)  ECDC bistår dessutom kommissionen genom att driva systemet för tidig varning och reaktion. ECDC tilldelades detta uppdrag genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 851/2004 av den 21 april 2004 om inrättande av ett europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar, särskilt artikel 8 (EUT L 142, 30.4.2004, s. 1).

(2)  http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/edps/EDPS

(3)  Endast de kategorier smittsamma sjukdomar som anges i bilagan till beslut nr 2119/98/EG omfattas av nätverket.

(4)  Artikel 2 a i direktiv 95/46/EG och artikel 2 a i förordning (EG) nr 45/2001.

(5)  Artikel 4 i beslut nr 2119/98/EG.

(6)  Bilaga I till beslut 2000/57/EG om definitionen av ”händelser” som ska rapporteras inom systemet.

(7)  Artikel 6 i beslut nr 2119/98/EG.

(8)  När kommissionens beslut 2000/57/EG ändrades genom beslut 2009/547/EG utökades de ändamål för vilka det är berättigat att behandla personuppgifter inom systemet till att även omfatta ”kontaktspårning”.

(9)  Artikel 2 b i direktiv 95/46/EG och artikel 2 b i förordning (EG) nr 45/2001.

(10)  För en definition av ”registeransvarig”, se avsnitt 5 nedan.

(11)  En vägledande förteckning över personuppgifter som får utbytas i samband med kontaktspårning är bifogad beslut 2009/547/EG.

(12)  Artikel 1 och bilaga I till beslut 2000/57/EG om definitionen av ”händelser” som ska rapporteras inom systemet.

(13)  Artikel 2 a i beslut 2000/57/EG, som infördes genom beslut 2009/547/EG.

(14)  I enlighet med artikel 8.4 i direktiv 95/46/EG.

(15)  Se särskilt artiklarna 4, 5 och 6.

(16)  Artikel 2 a i beslut 2000/57/EG, som infördes genom beslut 2009/547/EG.

(17)  Definition som fastställs i artikel 2 d i direktiv 95/46/EG.

(18)  Kommissionen kan i undantagsfall delta i utbytet av personuppgifter via systemkanalen för selektiva underrättelser om detta är absolut nödvändigt för att samordna eller möjliggöra snabba och effektiva folkhälsoåtgärder enligt beslut nr 2119/98/EG och dess genomförandebestämmelser. Kommissionen ska i dessa fall se till att behandlingen är laglig och att den utförs i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 45/2001.

(19)  Den definition som fastställs i artikel 2 e i förordning (EG) nr 45/2001.

(20)  Dessa principer fastställs i artikel 23.1 i förordning (EG) nr 45/2001 om behandling av personuppgifter för den registeransvariges räkning.

(21)  Principen om behandlingens laglighet grundar sig på bestämmelserna i artikel 6.1 a, artikel 7 och artikel 8 i direktiv 95/46/EG. Se även motsvarande bestämmelser i förordning (EG) nr 45/2001.

(22)  Principen om begränsning av ändamål fastställs genom artikel 6.1 b i direktiv 95/46/EG och i motsvarande bestämmelse artikel 4.1 b i förordning (EG) nr 45/2001.

(23)  Artikel 6.1 c och d i direktiv 95/46/EG och artikel 4.1 c och d i förordning (EG) nr 45/2001.

(24)  Artikel 6.1 e i direktiv 95/46/EG och artikel 4.1 e i förordning (EG) nr 45/2001.

(25)  Principen om sekretess fastställs genom artikel 16 i direktiv 95/46/EG och i motsvarande bestämmelse artikel 21 i förordning (EG) nr 45/2001.

(26)  Principen om datasäkerhet fastställs genom artikel 17 i direktiv 95/46/EG och i motsvarande bestämmelse artikel 22 i förordning (EG) nr 45/2001.

(27)  För en fullständig förteckning över undantagen från förbudet mot behandling av vissa särskilda uppgiftskategorier, däribland hälsouppgifter, hänvisas till artikel 8.2–5 i direktiv 95/46/EG.

(28)  Artikel 8.4 i direktiv 95/46/EG.

(29)  Systemanvändarna har emellertid även möjlighet att använda denna kanal för ett selektivt utbyte av information som rör tekniska frågor som inte kräver någon överföring av personuppgifter. När den alternativa möjligheten väljs i stället för standardinställningen kan kommissionen och ECDC väljas som mottagare av den myndighet som lägger ut underrättelsen. Denna funktion har inkluderats i systemet för att ta hänsyn till kommissionens institutionella roll när det gäller att samordna hanteringen av risker och händelser och till ECDC:s institutionella roll när det gäller att göra riskbedömningar.

(30)  Principen om ”inbyggt integritetsskydd” innebär att informations- och kommunikationsteknik ska utformas och utvecklas på ett sätt som innebär att krav på integritetsskydd och uppgiftsskydd beaktas från allra första början och under alla stadier av teknikens utveckling.

(31)  Den informationsplikt som åligger kommissionen baseras på artiklarna 11 och 12 i förordning (EG) nr 45/2001.

(32)  Den information som ska lämnas är den som anges i ovannämnda artikel 10 samt de berörda uppgiftskategorierna. Denna information krävs naturligtvis inte om uppgifterna samlas in direkt från den registrerade och dessa informeras om uppgiftskategorierna i samband med att de samlas in.

(33)  Artikel 13.1 i direktiv 95/46/EG om undantag och begränsningar lyder: ”Medlemsstaterna får genom lagstiftning vidta åtgärder för att begränsa omfattningen av de skyldigheter och rättigheter som anges i artiklarna 6.1, 10, 11.1, 12 och 21 i fall då en sådan begränsning är en nödvändig åtgärd med hänsyn till a) statens säkerhet, b) försvaret, c) allmän säkerhet d) förebyggande, undersökning, avslöjande av brott eller åtal för brott eller av överträdelser av etiska regler som gäller för lagreglerade yrken, e) ett viktigt ekonomiskt eller finansiellt intresse hos en medlemsstat eller hos Europeiska unionen, inklusive monetära frågor, budgetfrågor och skattefrågor, f) en tillsyns-, inspektions- eller regleringsfunktion som, även om den är av övergående karaktär, är förbunden med myndighetsutövning i de under punkterna c), d) och e) nämnda fallen, g) skydd av den registrerades eller andras fri- och rättigheter.”

(34)  Artikel 12 i direktiv 95/46/EG och artiklarna 13 och 18 i förordning (EG) nr 45/2001.

(35)  Förklaringen om integritetsskyddspolicy är även tillgänglig för alla systemets användare via den säkra delen av tillämpningen.

(36)  Artikel 13.1 i direktiv 95/46/EG.

---