# Euroopan unionin L 52/2012

| | ISSN 1977-0812
  doi:10.3000/19770812.L_2012.052.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 52 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 55. vuosikerta24. helmikuu 2012 |

ISSN 1977-0812

doi:10.3000/19770812.L_2012.052.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 52

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

55. vuosikerta24. helmikuu 2012

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET |
| | | 2012/113/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 14 päivänä helmikuuta 2012, Euroopan unionin ja Indonesian tasavallan hallituksen välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen tekemisestä | 1 |
| | | 2012/114/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 14 päivänä helmikuuta 2012, Maailman kauppajärjestön yleisneuvostossa esitettävästä Euroopan unionin kannasta pyyntöön hyväksyä WTO-poikkeuslupa, joka koskee Euroopan unionin Pakistanille myöntämiä uusia yksipuolisia tullietuuksia | 2 |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 160/2012, annettu 23 päivänä helmikuuta 2012, voin yksityiselle varastoinnille myönnettävän tuen määrän vahvistamisesta ennakolta vuodeksi 2012 | 3 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 161/2012, annettu 23 päivänä helmikuuta 2012, kiireellisistä toimenpiteistä koljakantojen suojelemiseksi Skotlannin länsipuolisen alueen vesillä | 6 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 162/2012, annettu 23 päivänä helmikuuta 2012, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 8 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 163/2012, annettu 23 päivänä helmikuuta 2012, asetuksen (EY) N:o 1484/95 muuttamisesta edustavien hintojen vahvistamisesta siipikarjanliha- ja muna-alan sekä muna-albumiinin edustavien hintojen osalta | 10 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2012/115/EU |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 10 päivänä helmikuuta 2012, teollisuuden päästöistä annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2010/75/EU tarkoitettuja kansallisia siirtymäsuunnitelmia koskevien sääntöjen laatimisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2012) 612)

   (
  1
  ) | 12 |
| | | 2012/116/EU |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 22 päivänä helmikuuta 2012, sellaisten lajikkeeseen Marialva kuuluvien lajin Triticum durum Desf. siementen tilapäisestä kaupan pitämisestä, jotka eivät täytä neuvoston direktiivin 66/402/ETY vaatimuksia vehnän (Triticum aestivum L.) siementen enimmäismäärän osalta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2012) 1114) | 26 |
| | | 2012/117/EU |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 23 päivänä helmikuuta 2012, niiden keskeisten päätöksentekovaiheiden luettelosta, jotka koskevat Galileo-ohjelman toteuttamisen tarkastelua siltä osin kuin on kyse maassa sijaitsevista keskuksista ja asemista, jotka on toteutettava ohjelman kehittämisvaiheen ja rakennus- ja käyttöönottovaiheen puitteissa | 28 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

2012/113/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 14 päivänä helmikuuta 2012, Euroopan unionin ja Indonesian tasavallan hallituksen välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen tekemisestä

1

2012/114/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 14 päivänä helmikuuta 2012, Maailman kauppajärjestön yleisneuvostossa esitettävästä Euroopan unionin kannasta pyyntöön hyväksyä WTO-poikkeuslupa, joka koskee Euroopan unionin Pakistanille myöntämiä uusia yksipuolisia tullietuuksia

2

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 160/2012, annettu 23 päivänä helmikuuta 2012, voin yksityiselle varastoinnille myönnettävän tuen määrän vahvistamisesta ennakolta vuodeksi 2012

3

*

Komission asetus (EU) N:o 161/2012, annettu 23 päivänä helmikuuta 2012, kiireellisistä toimenpiteistä koljakantojen suojelemiseksi Skotlannin länsipuolisen alueen vesillä

6

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 162/2012, annettu 23 päivänä helmikuuta 2012, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

8

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 163/2012, annettu 23 päivänä helmikuuta 2012, asetuksen (EY) N:o 1484/95 muuttamisesta edustavien hintojen vahvistamisesta siipikarjanliha- ja muna-alan sekä muna-albumiinin edustavien hintojen osalta

10

PÄÄTÖKSET

2012/115/EU

*

Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 10 päivänä helmikuuta 2012, teollisuuden päästöistä annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2010/75/EU tarkoitettuja kansallisia siirtymäsuunnitelmia koskevien sääntöjen laatimisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2012) 612)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2012) 612)

1

12

2012/116/EU

*

Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 22 päivänä helmikuuta 2012, sellaisten lajikkeeseen Marialva kuuluvien lajin Triticum durum Desf. siementen tilapäisestä kaupan pitämisestä, jotka eivät täytä neuvoston direktiivin 66/402/ETY vaatimuksia vehnän (Triticum aestivum L.) siementen enimmäismäärän osalta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2012) 1114)

Triticum durum

Triticum aestivum

(tiedoksiannettu numerolla K(2012) 1114)

26

2012/117/EU

*

Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 23 päivänä helmikuuta 2012, niiden keskeisten päätöksentekovaiheiden luettelosta, jotka koskevat Galileo-ohjelman toteuttamisen tarkastelua siltä osin kuin on kyse maassa sijaitsevista keskuksista ja asemista, jotka on toteutettava ohjelman kehittämisvaiheen ja rakennus- ja käyttöönottovaiheen puitteissa

28

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaistaan komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1006/2011, annettu 27 päivänä syyskuuta 2011, tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta (EUVL L 282, 28.10.2011) | 32 |

Oikaisuja

*

Oikaistaan komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1006/2011, annettu 27 päivänä syyskuuta 2011, tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta (EUVL L 282, 28.10.2011)

(EUVL L 282, 28.10.2011)

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

| 24.2.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 52/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 52/1

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 14 päivänä helmikuuta 2012,

Euroopan unionin ja Indonesian tasavallan hallituksen välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen tekemisestä

(2012/113/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan 2 kohdan yhdessä 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto valtuutti 5 päivänä kesäkuuta 2003 komission aloittamaan neuvottelut kolmansien maiden kanssa voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten tiettyjen määräysten korvaamisesta unionin tason sopimuksella. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto valtuutti 5 päivänä kesäkuuta 2003 komission aloittamaan neuvottelut kolmansien maiden kanssa voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten tiettyjen määräysten korvaamisesta unionin tason sopimuksella.

| (2) | Euroopan unionin ja Indonesian tasavallan hallituksen välinen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskeva sopimus (1), jäljempänä ’sopimus’ on allekirjoitettu ja sitä on sovellettu väliaikaisesti neuvoston päätöksen 2011/663/EU (2) mukaisesti sillä varauksella, että sopimus tehdään. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan unionin ja Indonesian tasavallan hallituksen välinen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskeva sopimus (1), jäljempänä ’sopimus’ on allekirjoitettu ja sitä on sovellettu väliaikaisesti neuvoston päätöksen 2011/663/EU (2) mukaisesti sillä varauksella, että sopimus tehdään.

| (3) | Sopimus olisi hyväksyttävä, |
| --- | --- |

(3)

Sopimus olisi hyväksyttävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään unionin puolesta Euroopan unionin ja Indonesian tasavallan hallituksen välinen sopimus (3), jäljempänä ’sopimus’, tietyistä lentoliikenteen näkökohdista.

2 artikla

Neuvoston puheenjohtaja antaa unionin puolesta sopimuksen 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 14 päivänä helmikuuta 2012.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. LIDEGAARD

---

(1)  EUVL L 264, 8.10.2011, s. 1.

1

(2)  EUVL L 264, 8.10.2011, s. 2.

2

(3)  Sopimus on julkaistu EUVL L 264, 8.10.2011, s. 2, yhdessä sen allekirjoittamisesta tehdyn päätöksen kanssa.

3

---

| 24.2.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 52/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 52/2

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 14 päivänä helmikuuta 2012,

Maailman kauppajärjestön yleisneuvostossa esitettävästä Euroopan unionin kannasta pyyntöön hyväksyä WTO-poikkeuslupa, joka koskee Euroopan unionin Pakistanille myöntämiä uusia yksipuolisia tullietuuksia

(2012/114/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Unioni on parhaillaan hyväksymässä lainsäädäntöä, jolla myönnetään uusia yksipuolisia tullietuuksia Pakistanille. Koska vuonna 1994 tehdyn tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT 1994) I artiklan 1 kohdan ja XIII artiklan mukaisista unionin velvoitteista poikkeamiseen – siinä määrin kuin on tarpeen – ei ole myönnetty lupaa, näiden uusien yksipuolisten tullietuuksien mukainen kohtelu olisi ulotettava koskemaan kaikkia muitakin Maailman kauppajärjestön (WTO) jäseniä. Sen vuoksi on aiheellista pyytää Maailman kauppajärjestön perustamisesta tehdyn Marrakeshin sopimuksen IX artiklan 3 kohdan mukaisesti GATT 1994:n I artiklan 1 kohdan ja XIII artiklan määräyksiä koskevaa poikkeuslupaa, siltä osin se kuin on tarpeen. |
| --- | --- |

(1)

Unioni on parhaillaan hyväksymässä lainsäädäntöä, jolla myönnetään uusia yksipuolisia tullietuuksia Pakistanille. Koska vuonna 1994 tehdyn tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT 1994) I artiklan 1 kohdan ja XIII artiklan mukaisista unionin velvoitteista poikkeamiseen – siinä määrin kuin on tarpeen – ei ole myönnetty lupaa, näiden uusien yksipuolisten tullietuuksien mukainen kohtelu olisi ulotettava koskemaan kaikkia muitakin Maailman kauppajärjestön (WTO) jäseniä. Sen vuoksi on aiheellista pyytää Maailman kauppajärjestön perustamisesta tehdyn Marrakeshin sopimuksen IX artiklan 3 kohdan mukaisesti GATT 1994:n I artiklan 1 kohdan ja XIII artiklan määräyksiä koskevaa poikkeuslupaa, siltä osin se kuin on tarpeen.

| (2) | Euroopan unioni toimitti tällaisen poikkeuslupaa koskevan pyynnön 18 päivänä marraskuuta 2010, ja tarkisti sitä 26 päivänä lokakuuta 2011 ja 19 päivänä tammikuuta 2012, ja WTO:n yleisneuvoston on määrä käsitellä sitä. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan unioni toimitti tällaisen poikkeuslupaa koskevan pyynnön 18 päivänä marraskuuta 2010, ja tarkisti sitä 26 päivänä lokakuuta 2011 ja 19 päivänä tammikuuta 2012, ja WTO:n yleisneuvoston on määrä käsitellä sitä.

| (3) | Sen vuoksi on aiheellista päättää WTO:n yleisneuvostossa esitettävä tuota pyyntöä koskeva Euroopan unionin kanta, |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi on aiheellista päättää WTO:n yleisneuvostossa esitettävä tuota pyyntöä koskeva Euroopan unionin kanta,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Maailman kauppajärjestön yleisneuvostossa esitettävänä Euroopan unionin kantana on hyväksyä WTO-poikkeuslupa, joka koskee Euroopan unionin Pakistanille myöntämiä uusia yksipuolisia tullietuuksia.

Komissio esittää tämän kannan.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 14 päivänä helmikuuta 2012.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. LIDEGAARD

---

ASETUKSET

| 24.2.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 52/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 52/3

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 160/2012,

annettu 23 päivänä helmikuuta 2012,

voin yksityiselle varastoinnille myönnettävän tuen määrän vahvistamisesta ennakolta vuodeksi 2012

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) ja erityisesti sen 43 artiklan a ja d alakohdan yhdessä sen 4 artiklan kanssa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 28 artiklassa säädetään tuen myöntämisestä voin yksityiselle varastoinnille. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 28 artiklassa säädetään tuen myöntämisestä voin yksityiselle varastoinnille.

| (2) | Voin hintojen ja varastoinnin kehityksen perusteella markkinoilla vallitsee epätasapaino, joka voidaan poistaa tai jota voidaan vähentää kausittaisella varastoinnilla. Nykyisen markkinatilanteen vuoksi on aiheellista myöntää tukea voin yksityiselle varastoinnille 1 päivästä maaliskuuta 2012. |
| --- | --- |

(2)

Voin hintojen ja varastoinnin kehityksen perusteella markkinoilla vallitsee epätasapaino, joka voidaan poistaa tai jota voidaan vähentää kausittaisella varastoinnilla. Nykyisen markkinatilanteen vuoksi on aiheellista myöntää tukea voin yksityiselle varastoinnille 1 päivästä maaliskuuta 2012.

| (3) | Yksityisen varastoinnin tuen myöntämistä koskevista yhteisistä säännöistä eräiden maataloustuotteiden alalla 20 päivänä elokuuta 2008 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 826/2008 (2) vahvistetaan yksityisen varastoinnin tukijärjestelmän täytäntöönpanoa koskevat yhteiset säännöt. |
| --- | --- |

(3)

Yksityisen varastoinnin tuen myöntämistä koskevista yhteisistä säännöistä eräiden maataloustuotteiden alalla 20 päivänä elokuuta 2008 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 826/2008 (2) vahvistetaan yksityisen varastoinnin tukijärjestelmän täytäntöönpanoa koskevat yhteiset säännöt.

| (4) | Asetuksen (EY) N:o 826/2008 6 artiklan mukaan ennakolta vahvistettu tuki on myönnettävä saman asetuksen III luvussa säädettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen ja edellytysten mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EY) N:o 826/2008 6 artiklan mukaan ennakolta vahvistettu tuki on myönnettävä saman asetuksen III luvussa säädettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen ja edellytysten mukaisesti.

| (5) | Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 29 artiklan mukaan tuki olisi vahvistettava varastointikustannusten sekä tuoreen voin ja varastoidun voin ennakoidun hintakehityksen perusteella. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 29 artiklan mukaan tuki olisi vahvistettava varastointikustannusten sekä tuoreen voin ja varastoidun voin ennakoidun hintakehityksen perusteella.

| (6) | On aiheellista vahvistaa kyseisten tuotteiden varastoonvienti- ja varastostapoistamiskustannuksille sekä kylmävarastoinnin päiväkohtaisille kustannuksille ja rahoituskustannuksille myönnettävä tuki. |
| --- | --- |

(6)

On aiheellista vahvistaa kyseisten tuotteiden varastoonvienti- ja varastostapoistamiskustannuksille sekä kylmävarastoinnin päiväkohtaisille kustannuksille ja rahoituskustannuksille myönnettävä tuki.

| (7) | Tämän toimenpiteen täytäntöönpanon helpottamiseksi ja jäsenvaltioissa voimassa olevan käytännön huomioonottamiseksi tuen olisi koskettava ainoastaan tuotteita, jotka on viety kokonaisuudessaan varastoon. Sen vuoksi olisi säädettävä asetuksen (EY) N:o 826/2008 7 artiklan 3 kohtaan tehtävästä poikkeuksesta. |
| --- | --- |

(7)

Tämän toimenpiteen täytäntöönpanon helpottamiseksi ja jäsenvaltioissa voimassa olevan käytännön huomioonottamiseksi tuen olisi koskettava ainoastaan tuotteita, jotka on viety kokonaisuudessaan varastoon. Sen vuoksi olisi säädettävä asetuksen (EY) N:o 826/2008 7 artiklan 3 kohtaan tehtävästä poikkeuksesta.

| (8) | Jos varastointia koskevat tiedot sisältyvät jo tukihakemukseen, on hallinnollisen tehokkuuden ja yksinkertaistamisen vuoksi aiheellista luopua vaatimuksesta, joka koskee samojen tietojen ilmoittamista sen jälkeen kun asetuksen (EY) N:o 826/2008 20 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohdassa tarkoitettu sopimus on tehty. |
| --- | --- |

(8)

Jos varastointia koskevat tiedot sisältyvät jo tukihakemukseen, on hallinnollisen tehokkuuden ja yksinkertaistamisen vuoksi aiheellista luopua vaatimuksesta, joka koskee samojen tietojen ilmoittamista sen jälkeen kun asetuksen (EY) N:o 826/2008 20 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohdassa tarkoitettu sopimus on tehty.

| (9) | Jos sopimusnumero merkitään varastokirjanpitoon, jäsenvaltioiden olisi yksinkertaistamisen ja logistisen tehokkuuden vuoksi voitava luopua vaatimuksesta, joka koskee sopimusnumeron merkitsemistä kuhunkin varastoituun yksikköön. |
| --- | --- |

(9)

Jos sopimusnumero merkitään varastokirjanpitoon, jäsenvaltioiden olisi yksinkertaistamisen ja logistisen tehokkuuden vuoksi voitava luopua vaatimuksesta, joka koskee sopimusnumeron merkitsemistä kuhunkin varastoituun yksikköön.

| (10) | Hallinnon tehostamiseksi ja yksinkertaistamiseksi ja voin varastoinnin erityistilanne huomioon ottaen asetuksen (EY) N:o 826/2008 36 artiklan 6 kohdassa säädetyt tarkastukset olisi tehtävä ainakin puolelle kaikista sopimuksista. Sen vuoksi olisi säädettävä kyseistä artiklaa koskevasta poikkeuksesta. |
| --- | --- |

(10)

Hallinnon tehostamiseksi ja yksinkertaistamiseksi ja voin varastoinnin erityistilanne huomioon ottaen asetuksen (EY) N:o 826/2008 36 artiklan 6 kohdassa säädetyt tarkastukset olisi tehtävä ainakin puolelle kaikista sopimuksista. Sen vuoksi olisi säädettävä kyseistä artiklaa koskevasta poikkeuksesta.

| (11) | Yhteisen markkinajärjestelyn, suorien tukien järjestelmän, maataloustuotteiden menekinedistämisen ja syrjäisimpiin alueisiin ja Egeanmeren pieniin saariin sovellettavien järjestelyjen täytäntöönpanemiseksi jäsenvaltioiden komissiolle toimittamien tietojen ja asiakirjojen tiedoksiantamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 31 päivänä elokuuta 2009 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 792/2009 (3) vahvistetaan jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten komissiolle toimittamien tietojen ja asiakirjojen tiedoksiantamista koskevat yhteiset säännöt. Kyseiset säännöt koskevat erityisesti jäsenvaltioiden velvollisuutta käyttää komission niiden käyttöön asettamia tietojärjestelmiä ja tietojen lähettämiseen valtuutettujen viranomaisten tai henkilöiden käyttöoikeuksien validoimista. Lisäksi kyseisessä asetuksessa vahvistetaan tietojärjestelmiin sovellettavat yleiset periaatteet, jotta asiakirjojen aitous, eheys ja luettavuus voidaan varmistaa kaikkina aikoina. Siinä säädetään myös henkilötietojen suojaamisesta. |
| --- | --- |

(11)

Yhteisen markkinajärjestelyn, suorien tukien järjestelmän, maataloustuotteiden menekinedistämisen ja syrjäisimpiin alueisiin ja Egeanmeren pieniin saariin sovellettavien järjestelyjen täytäntöönpanemiseksi jäsenvaltioiden komissiolle toimittamien tietojen ja asiakirjojen tiedoksiantamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 31 päivänä elokuuta 2009 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 792/2009 (3) vahvistetaan jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten komissiolle toimittamien tietojen ja asiakirjojen tiedoksiantamista koskevat yhteiset säännöt. Kyseiset säännöt koskevat erityisesti jäsenvaltioiden velvollisuutta käyttää komission niiden käyttöön asettamia tietojärjestelmiä ja tietojen lähettämiseen valtuutettujen viranomaisten tai henkilöiden käyttöoikeuksien validoimista. Lisäksi kyseisessä asetuksessa vahvistetaan tietojärjestelmiin sovellettavat yleiset periaatteet, jotta asiakirjojen aitous, eheys ja luettavuus voidaan varmistaa kaikkina aikoina. Siinä säädetään myös henkilötietojen suojaamisesta.

| (12) | Asetuksen (EY) N:o 792/2009 mukaan velvollisuudesta käyttää tietojärjestelmiä mainitun asetuksen mukaisesti on säädettävä erityisestä tiedoksiantovelvollisuudesta annettavissa asetuksissa. |
| --- | --- |

(12)

Asetuksen (EY) N:o 792/2009 mukaan velvollisuudesta käyttää tietojärjestelmiä mainitun asetuksen mukaisesti on säädettävä erityisestä tiedoksiantovelvollisuudesta annettavissa asetuksissa.

| (13) | Komissio on kehittänyt tietojärjestelmän, jolla se pystyy hallinnoimaan asiakirjoja ja menettelyjä sähköisesti omissa sisäisissä menettelyissään sekä tehdessään yhteistyötä yhteisen maatalouspolitiikan toteuttamiseen osallistuvien viranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

(13)

Komissio on kehittänyt tietojärjestelmän, jolla se pystyy hallinnoimaan asiakirjoja ja menettelyjä sähköisesti omissa sisäisissä menettelyissään sekä tehdessään yhteistyötä yhteisen maatalouspolitiikan toteuttamiseen osallistuvien viranomaisten kanssa.

| (14) | Voin yksityistä varastointia koskevat tiedoksiantovelvollisuudet, erityisesti ne, joista säädetään asetuksen (EY) N:o 826/2008 35 artiklassa, katsotaan voitavan täyttää kyseisen tietojärjestelmän avulla asetuksen (EY) N:o 792/2009 mukaisesti |
| --- | --- |

(14)

Voin yksityistä varastointia koskevat tiedoksiantovelvollisuudet, erityisesti ne, joista säädetään asetuksen (EY) N:o 826/2008 35 artiklassa, katsotaan voitavan täyttää kyseisen tietojärjestelmän avulla asetuksen (EY) N:o 792/2009 mukaisesti

| (15) | Selkeyden vuoksi tämän asetuksen voimassaolon olisi päätyttävä sopimusvarastoinnin loppumiselle vahvistettuna päivänä. |
| --- | --- |

(15)

Selkeyden vuoksi tämän asetuksen voimassaolon olisi päätyttävä sopimusvarastoinnin loppumiselle vahvistettuna päivänä.

| (16) | Maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa, |
| --- | --- |

(16)

Maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Tässä asetuksessa säädetään asetuksen (EY) N:o 1234/2007 28 artiklan a alakohdassa tarkoitetun suolatun ja suolattoman voin yksityiselle varastoinnille myönnettävästä tuesta sellaisten sopimusten osalta, jotka on tehty 1 päivän maaliskuuta 2012 jälkeen.

2.   Asetuksen (EY) N:o 826/2008 säännöksiä sovelletaan, jollei tässä asetuksessa toisin säädetä.

2 artikla

Asetuksen (EY) N:o 826/2008 16 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettu mittayksikkö on varastointierä, joka vastaa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvan tuotteen vähintään yhden tonnin painoista koostumukseltaan ja laadultaan yhdenmukaista samassa tehtaassa tuotettua määrää, joka on tuotu samana päivänä samaan varastoon.

3 artikla

1.   Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 826/2008 7 artiklan 3 kohdassa säädetään, hakemusten on koskettava ainoastaan tuotteita, jotka on viety kokonaisuudessaan varastoon.

2.   Asetuksen (EY) N:o 826/2008 20 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohtaa ei sovelleta.

3.   Jäsenvaltiot voivat luopua asetuksen (EY) N:o 826/2008 22 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetuista sopimusnumeron merkitsemistä koskevista vaatimuksista edellyttäen, että varaston pitäjä sitoutuu kirjaamaan sopimusnumeron mainitun asetuksen liitteessä I olevassa III kohdassa tarkoitettuun rekisteriin.

4.   Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 826/2008 36 artiklan 6 kohdassa säädetään, tarkastuksesta vastaavan viranomaisen on sopimusvarastointijakson päättyessä tehtävä koko elokuusta 2012 helmikuuhun 2013 kestävän varastostapoistamisjakson ajan otantatarkastuksia voin painon ja tunnistetietojen todentamiseksi ainakin puolelle sopimuksista.

4 artikla

1.   Edellä 1 artiklassa tarkoitetuille tuotteille myönnettävä tuki on

| — | 14,88 euroa varastoitua tonnia kohden kiinteiden varastointikustannusten osalta, |
| --- | --- |

—

14,88 euroa varastoitua tonnia kohden kiinteiden varastointikustannusten osalta,

| — | 0,26 euroa tonnia ja sopimusvarastointipäivää kohden. |
| --- | --- |

—

0,26 euroa tonnia ja sopimusvarastointipäivää kohden.

2.   Sopimusvarastoon viennin on tapahduttava 1 päivän maaliskuuta ja 15 päivän elokuuta 2012 välisenä aikana. Varastosta poistaminen voi alkaa aikaisintaan 16 päivänä elokuuta 2012. Sopimusvarastointi päättyy varastostapoistamista edeltävänä päivänä tai viimeistään varastoonvientiä seuraavan vuoden helmikuun viimeisenä päivänä.

3.   Tukea voidaan myöntää ainoastaan silloin kun sopimusvarastointijakso on 90–210 päivää.

5 artikla

1.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle seuraavat tiedot:

| a) | viimeistään kunkin viikon tiistaina edellisen viikon osalta määrät, joiden osalta sopimuksia on tehty sekä tuotemäärät, joiden osalta hakemuksia sopimusten tekemiseksi on jätetty asetuksen (EY) N:o 826/2008 35 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

viimeistään kunkin viikon tiistaina edellisen viikon osalta määrät, joiden osalta sopimuksia on tehty sekä tuotemäärät, joiden osalta hakemuksia sopimusten tekemiseksi on jätetty asetuksen (EY) N:o 826/2008 35 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti;

| b) | viimeistään kunkin kuukauden lopussa edellisen kuukauden osalta varastoja koskevat, asetuksen (EY) N:o 826/2008 35 artiklan 1 kohdan b alakohdassa edellytetyt tiedot. |
| --- | --- |

b)

viimeistään kunkin kuukauden lopussa edellisen kuukauden osalta varastoja koskevat, asetuksen (EY) N:o 826/2008 35 artiklan 1 kohdan b alakohdassa edellytetyt tiedot.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut ilmoitukset on tehtävä asetuksen (EY) N:o 792/2009 mukaisesti.

6 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sen voimassaolo päättyy 28 päivänä helmikuuta 2013.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä helmikuuta 2012.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 223, 21.8.2008, s. 3.

2

(3)  EUVL L 228, 1.9.2009, s. 3.

3

---

| 24.2.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 52/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 52/6

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 161/2012,

annettu 23 päivänä helmikuuta 2012,

kiireellisistä toimenpiteistä koljakantojen suojelemiseksi Skotlannin länsipuolisen alueen vesillä

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 2371/2002 mukaisesti yhteisessä kalastuspolitiikassa on säädettävä johdonmukaisista toimenpiteistä, jotka koskevat elollisten vesiluonnonvarojen suojelua, hoitoa ja hyödyntämistä, erityistoimenpiteet kalastustoimista meriekosysteemeihin ja muihin kuin kohdelajeihin kohdistuvien vaikutusten vähentämiseksi mukaan luettuina. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 2371/2002 mukaisesti yhteisessä kalastuspolitiikassa on säädettävä johdonmukaisista toimenpiteistä, jotka koskevat elollisten vesiluonnonvarojen suojelua, hoitoa ja hyödyntämistä, erityistoimenpiteet kalastustoimista meriekosysteemeihin ja muihin kuin kohdelajeihin kohdistuvien vaikutusten vähentämiseksi mukaan luettuina.

| (2) | Turskan, koljan ja valkoturskan suojelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 43/2009 (2), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1288/2009 (3) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 579/2011 (4), liitteessä III olevassa 6.1 kohdassa vahvistetaan ICES-alueella VI a alue, jolla kaikki kalastustoiminta on kielletty, jäljempänä ’Skotlannin länsipuolisen alueen vedet’. |
| --- | --- |

(2)

Turskan, koljan ja valkoturskan suojelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 43/2009 (2), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1288/2009 (3) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 579/2011 (4), liitteessä III olevassa 6.1 kohdassa vahvistetaan ICES-alueella VI a alue, jolla kaikki kalastustoiminta on kielletty, jäljempänä ’Skotlannin länsipuolisen alueen vedet’.

| (3) | Edellä mainitusta kiellosta poiketen asetuksen (EY) N:o 43/2009 liitteessä III olevassa 6.5 ja 6.6 kohdassa sallitaan keisarihummerin kalastus sekä kalastus trooleilla, pohjanuotilla tai muilla niiden kaltaisilla pyydyksillä, jos tietyt edellytykset ja erityisesti vaatimus siitä, että enintään tietty prosenttiosuus aluksella pidetyn saaliin painosta koostuu millaisesta tahansa yhdistelmästä turskaa, koljaa ja/tai valkoturskaa, täyttyvät. |
| --- | --- |

(3)

Edellä mainitusta kiellosta poiketen asetuksen (EY) N:o 43/2009 liitteessä III olevassa 6.5 ja 6.6 kohdassa sallitaan keisarihummerin kalastus sekä kalastus trooleilla, pohjanuotilla tai muilla niiden kaltaisilla pyydyksillä, jos tietyt edellytykset ja erityisesti vaatimus siitä, että enintään tietty prosenttiosuus aluksella pidetyn saaliin painosta koostuu millaisesta tahansa yhdistelmästä turskaa, koljaa ja/tai valkoturskaa, täyttyvät.

| (4) | Edellä mainitun vaatimuksen tarkoituksena oli vähentää kyseisten kolmen kannan kalastuskuolevuutta niiden levinneisyysalueella estämällä kohdennettu kalastus. |
| --- | --- |

(4)

Edellä mainitun vaatimuksen tarkoituksena oli vähentää kyseisten kolmen kannan kalastuskuolevuutta niiden levinneisyysalueella estämällä kohdennettu kalastus.

| (5) | Komission Kansainväliseltä merentutkimusneuvostolta (ICES) ja tieteellis-teknis-taloudelliselta kalastuskomitealta (STECF) saamissa todisteissa ja lausunnoissa korostettiin, että saaliskoostumusta ICES-alueella VI a koskevien sääntöjen seurauksena tapahtui saaliiden poisheittämistä. |
| --- | --- |

(5)

Komission Kansainväliseltä merentutkimusneuvostolta (ICES) ja tieteellis-teknis-taloudelliselta kalastuskomitealta (STECF) saamissa todisteissa ja lausunnoissa korostettiin, että saaliskoostumusta ICES-alueella VI a koskevien sääntöjen seurauksena tapahtui saaliiden poisheittämistä.

| (6) | ICES toteaa ICES-alueen VI a koljakannan olevan turvallisten biologisten rajojen alapuolella, mutta myöntää samalla, että viimeaikainen keskimääräistä suurempi rekrytoituminen auttaa lisäämään kutevan kannan biomassaa. |
| --- | --- |

(6)

ICES toteaa ICES-alueen VI a koljakannan olevan turvallisten biologisten rajojen alapuolella, mutta myöntää samalla, että viimeaikainen keskimääräistä suurempi rekrytoituminen auttaa lisäämään kutevan kannan biomassaa.

| (7) | Näiden ikäluokkien jatkuva kasvu tarkoittaa, että kyseiset kalat tulevat nyt pyyntikelpoisiksi. Saaliskoostumusta koskevien sääntöjen asettaminen johtaa saaliiden purkamista koskevien määräysten noudattamisen vuoksi kyseisen kannan saaliiden poisheittämisen lisääntymiseen ennen kuin niillä on vaikutusta tulevaan tuottavuuteen. Turvallisten biologisten rajojen alapuolella olevan kannan kutevan kannan biomassan poistuminen on vakava uhka kannan pitkän aikavälin elpymiselle ja kestävyydelle. Saaliskoostumusta koskevien sääntöjen soveltamisen jatkaminen merkitsee, että pyydettyjen saaliiden asemesta tarkastetaan puretut saaliit. Riippumatta kiintiöiden muuttamisesta koljakannan nykyinen lisääntyminen johtaa saaliiden poisheittämisen lisääntymiseen. |
| --- | --- |

(7)

Näiden ikäluokkien jatkuva kasvu tarkoittaa, että kyseiset kalat tulevat nyt pyyntikelpoisiksi. Saaliskoostumusta koskevien sääntöjen asettaminen johtaa saaliiden purkamista koskevien määräysten noudattamisen vuoksi kyseisen kannan saaliiden poisheittämisen lisääntymiseen ennen kuin niillä on vaikutusta tulevaan tuottavuuteen. Turvallisten biologisten rajojen alapuolella olevan kannan kutevan kannan biomassan poistuminen on vakava uhka kannan pitkän aikavälin elpymiselle ja kestävyydelle. Saaliskoostumusta koskevien sääntöjen soveltamisen jatkaminen merkitsee, että pyydettyjen saaliiden asemesta tarkastetaan puretut saaliit. Riippumatta kiintiöiden muuttamisesta koljakannan nykyinen lisääntyminen johtaa saaliiden poisheittämisen lisääntymiseen.

| (8) | Kalastuspaine lisääntyy ICES-alueen VI a koljakantojen lisääntyneiden pyyntimahdollisuuksien seurauksena helmikuusta 2012. Jos halutaan käyttää vuoden 2012 kalastusmahdollisuuksia, seurauksena on kaikkien muiden yhdessä koljan kanssa pyydettyjen kantojen ja erityisesti valkoturska- ja turskakantojen kuolleisuuden lisääntyminen. |
| --- | --- |

(8)

Kalastuspaine lisääntyy ICES-alueen VI a koljakantojen lisääntyneiden pyyntimahdollisuuksien seurauksena helmikuusta 2012. Jos halutaan käyttää vuoden 2012 kalastusmahdollisuuksia, seurauksena on kaikkien muiden yhdessä koljan kanssa pyydettyjen kantojen ja erityisesti valkoturska- ja turskakantojen kuolleisuuden lisääntyminen.

| (9) | Koska koljan pääasiallinen kalastus tapahtuu helmikuusta eteenpäin, on tarpeen ottaa välittömästi käyttöön muutoksia saaliiden liiallisen poisheittämisen estämiseksi. |
| --- | --- |

(9)

Koska koljan pääasiallinen kalastus tapahtuu helmikuusta eteenpäin, on tarpeen ottaa välittömästi käyttöön muutoksia saaliiden liiallisen poisheittämisen estämiseksi.

| (10) | Koljasaaliiden poisheittämisen jatkuminen ja lisääntyminen vaikuttavat vastaisuudessa kantojen elpymiseen ja tuottavuuteen. Kalastusmahdollisuuksien maksimikäyttö uhkaa muiden kantojen kestävää kehitystä. On olemassa vaara, että kyseiset kannat romahtavat edelleen korkean kalastuskuolevuuden seurauksena. |
| --- | --- |

(10)

Koljasaaliiden poisheittämisen jatkuminen ja lisääntyminen vaikuttavat vastaisuudessa kantojen elpymiseen ja tuottavuuteen. Kalastusmahdollisuuksien maksimikäyttö uhkaa muiden kantojen kestävää kehitystä. On olemassa vaara, että kyseiset kannat romahtavat edelleen korkean kalastuskuolevuuden seurauksena.

| (11) | Epäsuhta purkamista koskevien määräysten ja väistämättömien koljasaaliiden välillä tulee kasvamaan huomattavasti vuonna 2012. Sen vuoksi on tarpeen keskeyttää koljan osalta välittömästi saaliskoostumusta koskevien sääntöjen soveltaminen, jotta voidaan estää kyseisen lajin elpymiseen Skotlannin länsipuolisen alueen vesillä kohdistuva vakava uhka ja muihin kantoihin kohdistuvan kalastuspaineen lisääntyminen siten, että samalla mahdollistetaan vuoden 2012 kalastusmahdollisuuksien järkiperäinen käyttö, |
| --- | --- |

(11)

Epäsuhta purkamista koskevien määräysten ja väistämättömien koljasaaliiden välillä tulee kasvamaan huomattavasti vuonna 2012. Sen vuoksi on tarpeen keskeyttää koljan osalta välittömästi saaliskoostumusta koskevien sääntöjen soveltaminen, jotta voidaan estää kyseisen lajin elpymiseen Skotlannin länsipuolisen alueen vesillä kohdistuva vakava uhka ja muihin kantoihin kohdistuvan kalastuspaineen lisääntyminen siten, että samalla mahdollistetaan vuoden 2012 kalastusmahdollisuuksien järkiperäinen käyttö,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tämän asetuksen soveltamisaikana asetuksen (EY) N:o 43/2009 liitteessä III olevan A osan 6.5 kohdan iii alakohdassa ja 6.6 kohdan ii alakohdassa vahvistettuja saaliskoostumuksen prosenttiosuuksia ei sovelleta koljan osalta.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 25 päivänä elokuuta 2012 asti.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä helmikuuta 2012.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EUVL L 22, 26.1.2009, s. 1.

2

(3)  EUVL L 347, 24.12.2009, s. 6.

3

(4)  EUVL L 165, 24.6.2011, s. 1.

4

---

| 24.2.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 52/8 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 52/8

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 162/2012,

annettu 23 päivänä helmikuuta 2012,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä helmikuuta 2012.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | IL | 107,2 |
| JO | 75,8 |
| MA | 79,0 |
| TN | 93,9 |
| TR | 95,1 |
| ZZ | 90,2 |
| 0707 00 05 | JO | 134,1 |
| MA | 94,2 |
| TR | 156,1 |
| ZZ | 128,1 |
| 0709 93 10 | MA | 66,1 |
| TR | 138,4 |
| ZZ | 102,3 |
| 0805 10 20 | EG | 50,2 |
| IL | 74,0 |
| MA | 52,2 |
| TN | 48,6 |
| TR | 72,2 |
| ZZ | 59,4 |
| 0805 20 10 | IL | 128,4 |
| MA | 88,3 |
| ZZ | 108,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | EG | 83,5 |
| IL | 111,6 |
| MA | 102,7 |
| TR | 62,7 |
| ZZ | 90,1 |
| 0805 50 10 | EG | 74,4 |
| TR | 57,7 |
| ZZ | 66,1 |
| 0808 10 80 | CA | 136,5 |
| CL | 98,4 |
| CN | 90,6 |
| MK | 29,3 |
| US | 146,9 |
| ZZ | 100,3 |
| 0808 30 90 | AR | 108,4 |
| CL | 96,2 |
| CN | 48,2 |
| US | 127,1 |
| ZA | 87,7 |
| ZZ | 93,5 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

IL

107,2

JO

75,8

MA

79,0

TN

93,9

TR

95,1

ZZ

90,2

0707 00 05

JO

134,1

MA

94,2

TR

156,1

ZZ

128,1

0709 93 10

MA

66,1

TR

138,4

ZZ

102,3

0805 10 20

EG

50,2

IL

74,0

MA

52,2

TN

48,6

TR

72,2

ZZ

59,4

0805 20 10

IL

128,4

MA

88,3

ZZ

108,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

EG

83,5

IL

111,6

MA

102,7

TR

62,7

ZZ

90,1

0805 50 10

EG

74,4

TR

57,7

ZZ

66,1

0808 10 80

CA

136,5

CL

98,4

CN

90,6

MK

29,3

US

146,9

ZZ

100,3

0808 30 90

AR

108,4

CL

96,2

CN

48,2

US

127,1

ZA

87,7

ZZ

93,5

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 24.2.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 52/10 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 52/10

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 163/2012,

annettu 23 päivänä helmikuuta 2012,

asetuksen (EY) N:o 1484/95 muuttamisesta edustavien hintojen vahvistamisesta siipikarjanliha- ja muna-alan sekä muna-albumiinin edustavien hintojen osalta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) ja erityisesti sen 143 artiklan yhdessä sen 4 artiklan kanssa,

ottaa huomioon muna-albumiinin ja maitoalbumiinin yhteisestä kauppajärjestelmästä 7 päivänä heinäkuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 614/2009 (2) ja erityisesti sen 3 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksessa (EY) N:o 1484/95 (3) vahvistetaan siipikarjanliha- ja muna-alan sekä muna-albumiinin tuonnissa sovellettavien lisätullien järjestelmän soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja edustavat hinnat. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksessa (EY) N:o 1484/95 (3) vahvistetaan siipikarjanliha- ja muna-alan sekä muna-albumiinin tuonnissa sovellettavien lisätullien järjestelmän soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja edustavat hinnat.

| (2) | Siipikarjanliha- ja muna-alan tuotteiden ja muna-albumiinin edustavien hintojen vahvistamisen perustana olevien tietojen säännöllisen tarkastuksen perusteella on välttämätöntä muuttaa eräiden tuotteiden edustavat tuontihinnat ottaen huomioon hintojen vaihtelu alkuperän mukaan. |
| --- | --- |

(2)

Siipikarjanliha- ja muna-alan tuotteiden ja muna-albumiinin edustavien hintojen vahvistamisen perustana olevien tietojen säännöllisen tarkastuksen perusteella on välttämätöntä muuttaa eräiden tuotteiden edustavat tuontihinnat ottaen huomioon hintojen vaihtelu alkuperän mukaan.

| (3) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1484/95 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1484/95 olisi muutettava.

| (4) | Koska on tarpeen varmistaa, että tätä toimenpidettä sovelletaan mahdollisimman pian päivitettyjen tietojen saataville asettamisen jälkeen, tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan. |
| --- | --- |

(4)

Koska on tarpeen varmistaa, että tätä toimenpidettä sovelletaan mahdollisimman pian päivitettyjen tietojen saataville asettamisen jälkeen, tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1484/95 liite I tämän asetuksen liitteenä olevalla tekstillä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä helmikuuta 2012.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 181, 14.7.2009, s. 8.

2

(3)  EYVL L 145, 29.6.1995, s. 47.

3

---

LIITE

”LIITE I

| CN-koodi | Tavaran kuvaus | Edustava hinta
  (euroa/100 kg) | 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu vakuus
  (euroa/100 kg) | Alkuperä (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Kanaa, paloittelemattomana, kynittynä ja puhdistettuna (ns. 70-prosenttista kanaa), tai muussa muodossa, jäädytetty | 124,1 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Kanaa, paloittelemattomana, kynittynä ja puhdistettuna (ns. 65-prosenttista kanaa), tai muussa muodossa, jäädytetty | 140,1 | 0 | AR |
| 133,6 | 0 | BR |
| 0207 14 10 | Luuttomat palat, kukkoa tai kanaa, jäädytetyt | 285,6 | 4 | AR |
| 223,3 | 23 | BR |
| 322,7 | 0 | CL |
| 0207 14 50 | Kananrintaa, jäädytetty | 222,0 | 0 | BR |
| 0207 27 10 | Kalkkunaa, paloiteltu, luuton, jäädytetty | 315,3 | 0 | BR |
| 415,6 | 0 | CL |
| 0408 11 80 | Munankeltuainen, kuivattu | 314,4 | 0 | AR |
| 0408 91 80 | Kuorettomat linnunmunat, kuivatut | 337,5 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Kypsentämättömät valmisteet, kukkoa tai kanaa | 306,1 | 0 | BR |
| 353,6 | 0 | CL |
| 3502 11 90 | Muna-albumiini (ovalbumiini), kuivattu | 522,3 | 0 | AR |

CN-koodi

Tavaran kuvaus

Edustava hinta

(euroa/100 kg)

3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu vakuus

(euroa/100 kg)

Alkuperä (1)

0207 12 10

Kanaa, paloittelemattomana, kynittynä ja puhdistettuna (ns. 70-prosenttista kanaa), tai muussa muodossa, jäädytetty

124,1

0

AR

0207 12 90

Kanaa, paloittelemattomana, kynittynä ja puhdistettuna (ns. 65-prosenttista kanaa), tai muussa muodossa, jäädytetty

140,1

0

AR

133,6

0

BR

0207 14 10

Luuttomat palat, kukkoa tai kanaa, jäädytetyt

285,6

4

AR

223,3

23

BR

322,7

0

CL

0207 14 50

Kananrintaa, jäädytetty

222,0

0

BR

0207 27 10

Kalkkunaa, paloiteltu, luuton, jäädytetty

315,3

0

BR

415,6

0

CL

0408 11 80

Munankeltuainen, kuivattu

314,4

0

AR

0408 91 80

Kuorettomat linnunmunat, kuivatut

337,5

0

AR

1602 32 11

Kypsentämättömät valmisteet, kukkoa tai kanaa

306,1

0

BR

353,6

0

CL

3502 11 90

Muna-albumiini (ovalbumiini), kuivattu

522,3

0

AR

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ’ZZ’ tarkoittaa ’muuta alkuperää’.”

1

---

PÄÄTÖKSET

| 24.2.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 52/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 52/12

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 10 päivänä helmikuuta 2012,

teollisuuden päästöistä annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2010/75/EU tarkoitettuja kansallisia siirtymäsuunnitelmia koskevien sääntöjen laatimisesta

(tiedoksiannettu numerolla K(2012) 612)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2012/115/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon teollisuuden päästöistä 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen) (1) ja erityisesti sen 41 artiklan b alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivin 2010/75/EU 32 artiklassa säädetään, että jäsenvaltiot voivat laatia ja toteuttaa 1 päivän tammikuuta 2016 ja 30 päivän kesäkuuta 2020 välisenä aikana kansallisen siirtymäsuunnitelman, joka kattaa tietyt polttolaitokset. Suunnitelman on katettava jokaisen suunnitelmaan kuuluvan polttolaitoksen osalta yksi tai useampi seuraavista epäpuhtauksista: typen oksidit, rikkidioksidi ja hiukkaset. Kaasuturbiinien osalta suunnitelmaan kuuluvat vain typen oksidien päästöt. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivin 2010/75/EU 32 artiklassa säädetään, että jäsenvaltiot voivat laatia ja toteuttaa 1 päivän tammikuuta 2016 ja 30 päivän kesäkuuta 2020 välisenä aikana kansallisen siirtymäsuunnitelman, joka kattaa tietyt polttolaitokset. Suunnitelman on katettava jokaisen suunnitelmaan kuuluvan polttolaitoksen osalta yksi tai useampi seuraavista epäpuhtauksista: typen oksidit, rikkidioksidi ja hiukkaset. Kaasuturbiinien osalta suunnitelmaan kuuluvat vain typen oksidien päästöt.

| (2) | Kansalliseen siirtymäsuunnitelmaan kuuluvat polttolaitokset voidaan vapauttaa direktiivin 2010/75/EU 30 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen päästöjen raja-arvojen noudattamisesta suunnitelmaan kuuluvien epäpuhtauksien osalta tai tarvittaessa direktiivin 2010/75/EU 31 artiklassa tarkoitettujen rikinpoistoasteiden noudattamisesta. |
| --- | --- |

(2)

Kansalliseen siirtymäsuunnitelmaan kuuluvat polttolaitokset voidaan vapauttaa direktiivin 2010/75/EU 30 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen päästöjen raja-arvojen noudattamisesta suunnitelmaan kuuluvien epäpuhtauksien osalta tai tarvittaessa direktiivin 2010/75/EU 31 artiklassa tarkoitettujen rikinpoistoasteiden noudattamisesta.

| (3) | Direktiivin 2010/75/EU 32 artiklan yhdenmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi on hyväksyttävä täytäntöönpanosäännöt. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivin 2010/75/EU 32 artiklan yhdenmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi on hyväksyttävä täytäntöönpanosäännöt.

| (4) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2010/75/EU 75 artiklan 1 kohdassa säädetyn komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2010/75/EU 75 artiklan 1 kohdassa säädetyn komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kansallisiin siirtymäsuunnitelmiin sisällytettävät polttolaitokset

Tämän päätöksen liitteessä olevaan 1 kohtaan sisältyvien yksityiskohtaisten säännösten mukaisesti kansalliseen siirtymäsuunnitelmaan sisällytetään vain direktiivin 2010/75/EU III lukuun kuuluvat polttolaitokset kokonaisuudessaan, ottaen huomioon direktiivin 2010/75/EU 32 artiklan 1 kohdan säännökset ja 29 artiklaan sisältyvät yhdistämissäännöt.

2 artikla

Kansallisten siirtymäsuunnitelmien sisältö

1.   Jokaiseen kansalliseen siirtymäsuunnitelmaan on sisällyttävä tämän päätöksen liitteessä olevan 2 kohdan mukaisesti seuraavat tiedot:

| a) | luettelo kaikista suunnitelmaan kuuluvista polttolaitoksista, mukaan lukien kaikki merkitykselliset tiedot niiden toiminnallisista piirteistä; |
| --- | --- |

a)

luettelo kaikista suunnitelmaan kuuluvista polttolaitoksista, mukaan lukien kaikki merkitykselliset tiedot niiden toiminnallisista piirteistä;

| b) | kunkin polttolaitoksen laskennallinen osuus vuosien 2016 ja 2019 päästöjen enimmäismääristä; |
| --- | --- |

b)

kunkin polttolaitoksen laskennallinen osuus vuosien 2016 ja 2019 päästöjen enimmäismääristä;

| c) | taulukko, jossa esitetään jokaisen suunnitelmaan kuuluvan epäpuhtauden enimmäismäärä vuosien 2016, 2017, 2018, 2019 ja vuoden 2020 ensimmäisen puoliskon osalta; |
| --- | --- |

c)

taulukko, jossa esitetään jokaisen suunnitelmaan kuuluvan epäpuhtauden enimmäismäärä vuosien 2016, 2017, 2018, 2019 ja vuoden 2020 ensimmäisen puoliskon osalta;

| d) | kyseisten päästöjen enimmäismäärien laskentaan liittyvät yksityiskohdat. |
| --- | --- |

d)

kyseisten päästöjen enimmäismäärien laskentaan liittyvät yksityiskohdat.

Kansalliseen siirtymäsuunnitelmaan on lisäksi sisällyttävä seuraavat tiedot:

| a) | kuvaus siitä, miten suunnitelman toteutusta seurataan ja miten siitä raportoidaan komissiolle; |
| --- | --- |

a)

kuvaus siitä, miten suunnitelman toteutusta seurataan ja miten siitä raportoidaan komissiolle;

| b) | luettelo toimenpiteistä, joita sovelletaan sen varmistamiseksi, että kaikki suunnitelmaan sisällytetyt polttolaitokset noudattavat viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 2020 direktiivin 2010/75/EU liitteessä V vahvistettuja päästöjen raja-arvoja. |
| --- | --- |

b)

luettelo toimenpiteistä, joita sovelletaan sen varmistamiseksi, että kaikki suunnitelmaan sisällytetyt polttolaitokset noudattavat viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 2020 direktiivin 2010/75/EU liitteessä V vahvistettuja päästöjen raja-arvoja.

2.   Edellä 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan soveltamiseksi jäsenvaltioiden on käytettävä tämän päätöksen liitteessä olevan lisäyksen A taulukossa A.1 esitettyä mallia.

Edellä 1 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdan soveltamiseksi jäsenvaltioiden on käytettävä tämän päätöksen liitteessä olevan lisäyksen B taulukossa B.3 esitettyä mallia.

3 artikla

Päästöjen enimmäismäärien määrittäminen kansallisissa siirtymäsuunnitelmissa

1.   Direktiivin 2010/75/EU 32 artiklan 3 kohdan soveltamiseksi päästöjen enimmäismäärät on laskettava tämän päätöksen liitteessä olevassa 3 kohdassa esitettyjen menetelmien mukaisesti.

2.   Jäsenvaltioiden on käytettävä tämän päätöksen liitteessä olevan lisäyksen B taulukossa B.1 esitettyä mallia esittääkseen merkitykselliset päästöjen raja-arvot ja rikinpoiston vähimmäisasteet sekä kunkin polttolaitoksen laskennallisen osuuden vuoden 2016 päästöjen enimmäismääristä ja vuoden 2016 päästöjen yhteenlasketut enimmäismäärät.

Mallin sarakkeessa ”huomautukset” jäsenvaltioiden on annettava lisätietoja laskennassa käytetyistä päästöjen raja-arvoista seuraavissa tapauksissa:

| a) | jos on sovellettu tämän päätöksen liitteessä olevan lisäyksen C taulukkoa C.1 ja C.2 koskevissa huomautuksissa mainittuja päästöjen raja-arvoja; |
| --- | --- |

a)

jos on sovellettu tämän päätöksen liitteessä olevan lisäyksen C taulukkoa C.1 ja C.2 koskevissa huomautuksissa mainittuja päästöjen raja-arvoja;

| b) | jos laitoksissa käytetään useita polttoainetyyppejä tai laitokset käsittävät useita laitostyyppejä. |
| --- | --- |

b)

jos laitoksissa käytetään useita polttoainetyyppejä tai laitokset käsittävät useita laitostyyppejä.

3.   Jäsenvaltioiden on käytettävä tämän päätöksen liitteessä olevan lisäyksen B taulukossa B.2 esitettyä mallia esittääkseen merkitykselliset päästöjen raja-arvot ja rikinpoiston vähimmäisasteet, kunkin polttolaitoksen laskennallisen osuuden vuoden 2019 päästöjen enimmäismääristä ja vuoden 2019 päästöjen yhteenlasketut enimmäismäärät.

Mallin sarakkeessa ”huomautukset” jäsenvaltiot antavat lisätietoja laskennassa käytetyistä päästöjen raja-arvoista seuraavissa tapauksissa:

| a) | jos on sovellettu tämän päätöksen liitteessä olevan lisäyksen D taulukkoa D.1 ja D.2 koskevissa huomautuksissa mainittuja päästöjen raja-arvoja; |
| --- | --- |

a)

jos on sovellettu tämän päätöksen liitteessä olevan lisäyksen D taulukkoa D.1 ja D.2 koskevissa huomautuksissa mainittuja päästöjen raja-arvoja;

| b) | jos laitoksissa käytetään useita polttoainetyyppejä tai laitokset käsittävät useita laitostyyppejä. |
| --- | --- |

b)

jos laitoksissa käytetään useita polttoainetyyppejä tai laitokset käsittävät useita laitostyyppejä.

4 artikla

Kansallisen siirtymäsuunnitelman toteuttaminen

Direktiivin 2010/75/EU 32 artiklan 5 kohdan toisen ja kolmannen alakohdan mukaisesti jäsenvaltio voi toteuttaa kansallisen siirtymäsuunnitelmansa vain, jos komissio on hyväksynyt sen.

5 artikla

Kansallisen siirtymäsuunnitelman myöhemmät muutokset

1.   Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön mekanismi, jonka avulla voidaan havaita kansalliseen siirtymäsuunnitelmaan kuuluvien polttolaitosten mahdolliset merkitykselliset muutokset, jotka voivat vaikuttaa sovellettaviin päästöjen enimmäismääriin.

2.   Direktiivin 2010/75/EU 32 artiklan 6 kohdan soveltamiseksi jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle suunnitelman mahdollisista myöhemmistä muutoksista, jotka vaikuttavat sovellettaviin päästöjen enimmäismääriin, tämän päätöksen liitteessä olevan 4 kohdan mukaisesti.

6 artikla

Noudattamisen tarkkailu, kunnostustoimet ja raportointi komissiolle

1.   Direktiivin 2010/75/EU 32 artiklan 4 kohdan soveltamiseksi toimivaltaisten viranomaisten on tarkkailtava kunkin kansalliseen siirtymäsuunnitelmaan kuuluvan polttolaitoksen typen oksidien, rikkidioksidin ja hiukkasten päästöjä tarkistamalla polttolaitosten toiminnanharjoittajien toimittamat tarkkailua tai laskentaa koskevat tiedot.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansalliseen siirtymäsuunnitelmaan kuuluvien polttolaitosten typen oksidien, rikkidioksidin ja hiukkasten päästöt mahdollistavat päästöjen enimmäismäärien noudattamisen. Jos on olemassa vaara, ettei päästöjen enimmäismääriä noudateta, jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimet nämä enimmäismäärät ylittävien päästöjen ehkäisemiseksi.

3.   Kansallista siirtymäsuunnitelmaa toteuttavien jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle vuosittain 12 kuukauden kuluessa kaikista suunnitelmaan sisälletyistä polttolaitoksista direktiivin 2010/75/EU 72 artiklan 3 kohdassa luetellut laitoskohtaiset tiedot.

7 artikla

Tämä päätös on osoitettu jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 10 päivänä helmikuuta 2012.

Komission puolesta

Janez POTOČNIK

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 334, 17.12.2010, s. 17.

1

---

LIITE

1.   Kansalliseen siirtymäsuunnitelmaan sisällytettävät polttolaitokset

Kansalliseen siirtymäsuunnitelmaan ei sisällytetä polttolaitoksen osia (esim. yhtä tai useampaa yksittäistä polttolaitoksen yksikköä, jolla on yhteinen piippu muiden yksiköiden kanssa tai jota koskee direktiivin 2010/75/EU 29 artiklan 2 kohta) (1).

Direktiivin 2010/75/EU 32 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla edellä mainittua säännöstä sovelletaan myös polttolaitoksiin, joita ei käytä jalostamotoiminnan harjoittaja mutta jotka sijaitsevat jalostamossa ja käyttävät tässä alakohdassa mainittuja polttoaineita.

Kansalliseen siirtymäsuunnitelmaan ei sisällytetä polttolaitoksia, joihin sovelletaan direktiivin 2010/75/EU jätteenpolttolaitoksia ja jätettä käyttäviä rinnakkaispolttolaitoksia koskevaa IV luvun säännöksiä jossakin kansallisen siirtymäsuunnitelman toteuttamisvaiheessa.

2.   Kansallisiin siirtymäsuunnitelmiin sisällytettävät polttolaitoksia koskevat tiedot

Kansallisen siirtymäsuunnitelman on sisällettävä luettelo kaikista siihen kuuluvista polttolaitoksista sekä kaikki näitä laitoksia koskevat tiedot, joita on käytetty päästöjen enimmäismäärien laskennassa.

Mukaan otettavat laitoskohtaiset tiedot koskevat kunkin polttolaitoksen nimellistä kokonaislämpötehoa, käytettyjä polttoaineita ja käyttöominaisuuksia kansallisen siirtymäsuunnitelman toteuttamisen aikana.

Kansalliseen siirtymäsuunnitelmaan on sisällytettävä vähintään seuraavat tiedot kaikista siihen kuuluvista polttolaitoksista:

| 1. | Polttolaitoksen nimi ja sijainti (2); |
| --- | --- |

1.

Polttolaitoksen nimi ja sijainti (2);

| 2. | Päivämäärä, jolloin polttolaitokselle myönnettiin ensimmäinen lupa; |
| --- | --- |

2.

Päivämäärä, jolloin polttolaitokselle myönnettiin ensimmäinen lupa;

| 3. | Päivämäärä, jolloin polttolaitoksen ensimmäinen lupahakemus toimitettiin, sekä päivämäärä, jolloin polttolaitoksen toiminta käynnistyi ensimmäisen kerran;







  Huom.: | Nämä tiedot on annettava ainoastaan, jos polttolaitokselle on myönnetty ensimmäinen lupa 27. marraskuuta 2002 jälkeen ja sen toiminta on käynnistynyt viimeistään 27. marraskuuta 2003. |
| --- | --- | --- |

3.

Päivämäärä, jolloin polttolaitoksen ensimmäinen lupahakemus toimitettiin, sekä päivämäärä, jolloin polttolaitoksen toiminta käynnistyi ensimmäisen kerran;

Huom.:

Nämä tiedot on annettava ainoastaan, jos polttolaitokselle on myönnetty ensimmäinen lupa 27. marraskuuta 2002 jälkeen ja sen toiminta on käynnistynyt viimeistään 27. marraskuuta 2003.

| 4. | Kaikki polttolaitoksen nimellisen kokonaislämpötehon vähintään 50 MW:n laajennukset, jotka on toteutettu 27. marraskuuta 2002 ja 31. joulukuuta 2010 välisenä aikana (myös uusi kapasiteetti (MW)) (3); |
| --- | --- |

4.

Kaikki polttolaitoksen nimellisen kokonaislämpötehon vähintään 50 MW:n laajennukset, jotka on toteutettu 27. marraskuuta 2002 ja 31. joulukuuta 2010 välisenä aikana (myös uusi kapasiteetti (MW)) (3);

| 5. | Kunkin polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho (MW) 31. joulukuuta 2010; |
| --- | --- |

5.

Kunkin polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho (MW) 31. joulukuuta 2010;

| 6. | Kunkin polttolaitoksen vuotuiset käyttötunnit (4), keskiarvo kaudelta 2001–2010;







  Huom.: | Tämä tieto on annettava ainoastaan, jos alle 1 500 tuntia vuodessa käytettävää polttolaitosta koskevia päästöjen raja-arvoja käytetään laskettaessa tämän polttolaitoksen osuutta päästöjen enimmäismääristä. |
| --- | --- | --- |

6.

Kunkin polttolaitoksen vuotuiset käyttötunnit (4), keskiarvo kaudelta 2001–2010;

Huom.:

Tämä tieto on annettava ainoastaan, jos alle 1 500 tuntia vuodessa käytettävää polttolaitosta koskevia päästöjen raja-arvoja käytetään laskettaessa tämän polttolaitoksen osuutta päästöjen enimmäismääristä.

| 7. | Mahdolliset polttolaitoksen epäpuhtaudet, jotka eivät sisälly kansalliseen siirtymäsuunnitelmaan (5); |
| --- | --- |

7.

Mahdolliset polttolaitoksen epäpuhtaudet, jotka eivät sisälly kansalliseen siirtymäsuunnitelmaan (5);

| 8. | Käytetyn polttoaineen määrä vuodessa (TJ/vuosi), keskiarvona kaudelta 2001–2010, jaettuna kuuteen polttoainetyyppiin: kivihiili, ruskohiili, biomassa, muut kiinteät polttoaineet, nestemäiset polttoaineet ja kaasumaiset polttoaineet (6); |
| --- | --- |

8.

Käytetyn polttoaineen määrä vuodessa (TJ/vuosi), keskiarvona kaudelta 2001–2010, jaettuna kuuteen polttoainetyyppiin: kivihiili, ruskohiili, biomassa, muut kiinteät polttoaineet, nestemäiset polttoaineet ja kaasumaiset polttoaineet (6);

| 9. | Vuotuinen savukaasuvirta (Nm3/vuosi), keskiarvo kaudelta 2001–2010 (7);







  Huom. 1: | Polttolaitoksissa, jotka polttavat useita polttoainetyyppejä ja/tai jotka muodostuvat useista laitostyypeistä, savukaasuvirtaa koskevat tiedot on annettava kaikista polttoainetyypeistä ja/tai polttolaitostyypeistä erikseen (8). |
| --- | --- | --- |

9.

Vuotuinen savukaasuvirta (Nm3/vuosi), keskiarvo kaudelta 2001–2010 (7);

Huom. 1:

Polttolaitoksissa, jotka polttavat useita polttoainetyyppejä ja/tai jotka muodostuvat useista laitostyypeistä, savukaasuvirtaa koskevat tiedot on annettava kaikista polttoainetyypeistä ja/tai polttolaitostyypeistä erikseen (8).

| Huom. 2: | Jos savukaasuvirta lasketaan käytetyn polttoaineen määrästä (eikä todellisista tarkkailluista savukaasuvirroista), on ilmoitettava laskemisessa käytetty kerroin (tai kertoimet, jos polttoaine- ja polttolaitostyyppejä on useita) (Nm3/GJ). |
| --- | --- |

Huom. 2:

Jos savukaasuvirta lasketaan käytetyn polttoaineen määrästä (eikä todellisista tarkkailluista savukaasuvirroista), on ilmoitettava laskemisessa käytetty kerroin (tai kertoimet, jos polttoaine- ja polttolaitostyyppejä on useita) (Nm3/GJ).

| 10. | Käytetyistä kotimaisista kiinteistä polttoaineista (9) peräisin olevan rikin määrä (tonnia/vuosi), keskiarvo kaudelta 2001–2010;







  Huom.: | Tämä tieto on annettava ainoastaan, jos polttolaitos käyttää kotimaisia kiinteitä polttoaineita ja jos polttolaitoksen osuus rikkidioksidipäästöjen enimmäismäärästä (vuonna 2016 ja/tai 2019) lasketaan rikinpoiston vähimmäisasteen perusteella. |
| --- | --- | --- |

10.

Käytetyistä kotimaisista kiinteistä polttoaineista (9) peräisin olevan rikin määrä (tonnia/vuosi), keskiarvo kaudelta 2001–2010;

Huom.:

Tämä tieto on annettava ainoastaan, jos polttolaitos käyttää kotimaisia kiinteitä polttoaineita ja jos polttolaitoksen osuus rikkidioksidipäästöjen enimmäismäärästä (vuonna 2016 ja/tai 2019) lasketaan rikinpoiston vähimmäisasteen perusteella.

Tämä on erityisesti ilmoitettava kansallisessa siirtymäsuunnitelmassa, jos siihen kuuluvat polttoaineet ovat kaasuturbiineja tai kaasumoottoreita.

3.   Päästöjen enimmäismäärien määrittäminen

3.1   Yksittäisten laitosten osuuden laskeminen vuosien 2016 ja 2019 päästöjen enimmäismääristä

3.1.1   Yleissäännöt

Jotta voidaan määrittää tiettyyn epäpuhtauteen sovellettava päästöjen enimmäismäärä vuosille 2016 ja 2019, kunkin polttolaitoksen osuus, joka ilmaistaan tonneina vuodessa (tpa), on laskettava seuraavan kaavan mukaisesti:

Osuus enimmäismäärästä (tpa) = Savukaasuvirta (Nm3pa) × päästöjen raja-arvo (mg/Nm3) × 1,0 × 10–9

missä

| — | ”savukaasuvirta” on savukaasujen tilavuusvirta ilmaistuna kuutiometreinä vuodessa (Nm3pa), keskiarvona kaudelta 2001–2010. Se ilmaistaan standardilämpötilassa (273 K) ja -paineessa (101,3 kPa) asiaankuuluvassa hapen vertailupitoisuudessa (sama kuin päästöjen raja-arvoa varten käytetty) vesihöyryn määrän mukaan tehtävän korjauksen jälkeen, |
| --- | --- |

—

”savukaasuvirta” on savukaasujen tilavuusvirta ilmaistuna kuutiometreinä vuodessa (Nm3pa), keskiarvona kaudelta 2001–2010. Se ilmaistaan standardilämpötilassa (273 K) ja -paineessa (101,3 kPa) asiaankuuluvassa hapen vertailupitoisuudessa (sama kuin päästöjen raja-arvoa varten käytetty) vesihöyryn määrän mukaan tehtävän korjauksen jälkeen,

| — | ”päästöjen raja-arvo” on kyseisen epäpuhtauden asiaankuuluva päästöjen raja-arvo, mg/Nm3, olettaen, että savukaasun happipitoisuus kiinteiden polttoaineiden osalta on kuusi prosenttia, nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden osalta kolme prosenttia (muut polttolaitokset kuin kaasuturbiinit ja kaasumoottorit) sekä kaasuturbiinien ja kaasumoottoreiden osalta 15 prosenttia savukaasun tilavuudesta. |
| --- | --- |

—

”päästöjen raja-arvo” on kyseisen epäpuhtauden asiaankuuluva päästöjen raja-arvo, mg/Nm3, olettaen, että savukaasun happipitoisuus kiinteiden polttoaineiden osalta on kuusi prosenttia, nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden osalta kolme prosenttia (muut polttolaitokset kuin kaasuturbiinit ja kaasumoottorit) sekä kaasuturbiinien ja kaasumoottoreiden osalta 15 prosenttia savukaasun tilavuudesta.

Yksityiskohtaisia tietoja siitä, kuinka päästöjen raja-arvot määritetään vuosien 2016 ja 2019 päästöjen enimmäismäärien laskemiseksi, esitetään 3.2 ja 3.3 kohdassa.

3.1.2   Polttolaitokset, jotka käyttävät useita polttoainetyyppejä ja/tai käsittävät useita laitostyyppejä

Edellä 3.1.1 kohdassa esitettyä kaavaa ei voida käyttää polttolaitoksissa, jotka polttivat useita polttoainetyyppejä kaudella 2001–2010 (samanaikaisesti tai muuten) tai jotka käsittävät useita laitostyyppejä.

Näihin polttolaitoksiin on sovellettava muita päästöjen raja-arvoja ja/tai vertailuolosuhteita laskettaessa niiden osuutta päästöjen enimmäismääristä. Näin ollen käytetään seuraavaa menetelmää:

Osuus enimmäismäärästä (tpa) = Σ [Savukaasuvirta (Nm3pa) × päästöjen raja-arvo (mg/Nm3) × 1,0 × 10–9]

Tämä kaava tarkoittaa, että kunkin kaudella 2001–2010 käytetyn polttoainetyypin keskimääräinen vuotuinen savukaasujen volyymi (Nm3 vuodessa) kerrotaan asiaankuuluvalla päästöjen raja-arvolla (joka vastaa koko polttolaitoksen nimellistä kokonaislämpötehoa). Tämän jälkeen kutakin käytettyä polttoainetyyppiä koskevat kertolaskujen tulokset lisätään yhteen.

On varmistettava, että kunkin polttoainetyypin keskenään kerrotut savukaasun volyymi ja päästöjen raja-arvo ilmaistaan samassa hapen vertailupitoisuudessa.

Samaa menettelytapaa sovelletaan direktiivin 2010/75/EU 29 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti, jos yksittäinen polttolaitos on kaudella 2001–2010 käsittänyt eri laitostyyppejä. Esimerkkejä ovat

| — | yksi tai useampi kaasuturbiini sekä yksi tai useampi polttolaitostyyppi, |
| --- | --- |

—

yksi tai useampi kaasuturbiini sekä yksi tai useampi polttolaitostyyppi,

| — | yksi tai useampi kaasumoottori sekä yksi tai useampi polttolaitostyyppi. |
| --- | --- |

—

yksi tai useampi kaasumoottori sekä yksi tai useampi polttolaitostyyppi.

3.1.3   Rikinpoiston vähimmäisaste (MDR)

Edellä 3.1.1 kohdassa esitettyä kaavaa ei voida käyttää polttolaitoksissa, joissa poltetaan kotimaista kiinteää polttoainetta (10) ja joissa ylittyvät direktiivissä 2010/75/EU asetetut asiaankuuluvat rikkidioksidipäästöjen raja-arvot polttoaineen ominaisuuksien vuoksi.

Näiden laitosten osuus sovellettavasta rikkidioksidipäästöjen enimmäismäärästä voidaan laskea soveltamalla asiaankuuluvia rikinpoiston vähimmäisasteita (11) rikkidioksidipäästöjen raja-arvojen sijasta.

Tässä tapauksessa polttolaitoksen osuus rikkidioksidipäästöjen enimmäismäärästä ilmaistuna tonneina vuodessa (tpa) lasketaan seuraavan kaavan mukaisesti:

Osuus SO2-enimmäismäärästä (tpa) = Rikin määrä (tpa) × (1 – (MDR/100)) × 2

missä

| — | ”rikin määrä” on polttolaitoksessa käytetyssä kotimaisessa kiinteässä polttoaineessa olevan rikin vuotuinen määrä ilmaistuna tonneina vuodessa (tpa), keskiarvona kaudelta 2001–2010, |
| --- | --- |

—

”rikin määrä” on polttolaitoksessa käytetyssä kotimaisessa kiinteässä polttoaineessa olevan rikin vuotuinen määrä ilmaistuna tonneina vuodessa (tpa), keskiarvona kaudelta 2001–2010,

| — | ”MDR” on prosentteina ilmaistu asiaankuuluva rikinpoiston vähimmäisaste. |
| --- | --- |

—

”MDR” on prosentteina ilmaistu asiaankuuluva rikinpoiston vähimmäisaste.

Yksityiskohtaisia tietoja siitä, kuinka asiaankuuluva rikinpoiston vähimmäisaste määritetään vuosien 2016 ja 2019 rikkidioksidipäästöjen enimmäismäärien laskemiseksi, esitetään 3.2 ja 3.3 kohdassa.

3.2   Vuoden 2016 päästöjen enimmäismäärien laskennassa merkitykselliset päästöjen raja-arvot ja rikinpoiston vähimmäisasteet

Direktiivin 2010/75/EU 32 artiklan 3 kohdan mukaan vuoden 2016 päästöjen enimmäismäärä lasketaan direktiivin 2001/80/EY liitteessä III–VII vahvistettujen asiaa koskevien päästöjen raja-arvojen tai tarvittaessa direktiivin 2001/80/EY liitteessä III vahvistettujen rikinpoiston vähimmäisasteiden perusteella. Vuoden 2016 päästöjen enimmäismäärät lasketaan siis niiden asiaa koskevien päästöjen raja-arvojen ja rikinpoiston vähimmäisasteiden perusteella, joita olisi sovellettu 1. tammikuuta 2016 kyseiseen polttolaitokseen direktiivin 2001/80/EY nojalla, ottaen huomioon seuraavat säännökset (12).

Päästöjen raja-arvot ja rikinpoiston vähimmäisasteet määritetään koko polttolaitoksen nimellisen kokonaislämpötehon 31. joulukuuta 2010, käytetyn polttoainetyypin/polttoainetyyppien ja kauden 2001–2010 keskimääräisten vuotuisten käyttötuntien perusteella. Kun polttolaitosta on laajennettu vähintään 50 MW:lla 27. marraskuuta 2002 ja 31. joulukuuta 2010 välisenä aikana, sovelletaan direktiivin 2001/80/EY 10 artiklassa asetettuja asiaa koskevien päästöjen raja-arvojen laskentasääntöjä.

Kaikkiin kansalliseen siirtymäsuunnitelmaan kuuluviin kaasuturbiineihin sovelletaan direktiivin 2001/80/EY liitteessä VI olevassa B osassa esitettyä asiaankuuluvaa typenoksidipäästöjen raja-arvoa huolimatta siitä, mitä direktiivin 2001/80/EY 2 artiklan 7 kohdan j alakohdassa säädetään.

Direktiivissä 2001/80/EY ei ole asetettu päästöjen raja-arvoja kaasumoottoreille, joten niihin sovelletaan direktiivin 2010/75/EU liitteessä V olevassa 1 osassa esitettyä asiaankuuluvaa typenoksidipäästöjen raja-arvoa.

Eri polttoainetyyppejä kaudella 2001–2010 käyttäneiden polttolaitosten asiaankuuluvat päästöjen raja-arvot on lueteltava polttoaineittain. Yksityiskohtaisia tietoja kunkin laitoksen päästöjen enimmäismäärän osuuden laskemisessa käytettävästä menetelmästä esitetään 3.1.2 kohdassa.

Direktiivin 2001/80/EY mukaan tiettyihin alle 1 500 tuntia (viiden vuoden jakson liukuva keskiarvo) käytettäviin polttolaitoksiin voidaan soveltaa vähemmän tiukkoja päästöjen raja-arvoja. Niitä voidaan käyttää yksittäisen laitoksen vuoden 2016 päästöjen enimmäismäärän osuuden laskemiseen ainoastaan, jos laitoksen keskimääräiset käyttötunnit ovat alle 1 500 tuntia vuodessa kaudella 2001–2010.

Yhteenveto direktiivin 2001/80/EY liitteissä III–VII asetetuista asiaa koskevista päästöjen raja-arvoista ja direktiivin 2001/80/EY liitteessä III vahvistetuista asiaa koskevista rikinpoiston vähimmäisarvoista esitetään tämän liitteen lisäyksessä C olevissa taulukoissa C.1, C.2 ja C.3 (13).

3.3   Vuoden 2019 päästöjen enimmäismäärien laskemisessa merkitykselliset päästöjen raja-arvot ja rikinpoiston vähimmäisasteet

Direktiivin 2010/75/EU 32 artiklan 3 kohdan mukaan vuoden 2019 enimmäismäärä lasketaan direktiivin 2010/75/EU liitteessä V olevassa 1 osassa vahvistettujen asiaa koskevien päästöjen raja-arvojen perusteella tai tarvittaessa direktiivin 2010/75/EU liitteessä V olevassa 5 osassa vahvistettujen asiaa koskevien rikinpoistoasteiden perusteella. Vuoden 2019 päästöjen enimmäismäärä lasketaan siis niiden asiaa koskevien päästöjen raja-arvojen ja rikinpoiston vähimmäisasteiden perusteella, joita kyseiseen polttolaitokseen sovellettaisiin 1. tammikuuta 2019 direktiivin 2010/75/EU nojalla.

Päästöjen raja-arvot ja rikinpoiston vähimmäisasteet määritetään koko polttolaitoksen nimellisen kokonaislämpötehon 31. joulukuuta 2010, käytetyn polttoainetyypin/polttoainetyyppien ja kauden 2001–2010 keskimääräisten vuotuisten käyttötuntien perusteella.

Yhteenveto direktiivin 2010/75/EU liitteessä V olevassa 1 osassa asetetuista asiaa koskevista päästöjen raja-arvoista ja direktiivin 2010/75/EU liitteessä V olevassa 5 osassa vahvistetuista asiaa koskevista rikinpoiston vähimmäisarvoista esitetään tämän liitteen lisäyksessä D olevissa taulukoissa D.1, D.2 ja D.3.

Eri polttoainetyyppejä kaudella 2001–2010 käyttäneiden polttolaitosten asiaankuuluvat päästöjen raja-arvot on lueteltava polttoaineittain. Yksityiskohtaisia tietoja kunkin laitoksen päästöjen enimmäismäärän osuuden laskemisessa käytettävästä menetelmästä esitetään 3.1.2 kohdassa.

Direktiivin 2010/75/EU mukaan tiettyihin alle 1 500 tuntia (viiden vuoden jakson liukuva keskiarvo) käytettäviin polttolaitoksiin voidaan soveltaa vähemmän tiukkoja päästöjen raja-arvoja. Niitä voidaan käyttää laitoksen vuoden 2019 päästöjen enimmäismäärän osuuden laskemiseen ainoastaan, jos laitoksen keskimääräiset käyttötunnit ovat alle 1 500 tuntia vuodessa kaudella 2001–2010.

3.4   Päästöjen enimmäismäärien laskeminen

3.4.1   Vuosien 2016 ja 2019 päästöjen enimmäismäärien laskeminen

Vuosien 2016 ja 2019 kokonaispäästöjen enimmäismäärät kutakin epäpuhtautta kohti määritetään laskemalla yhteen kunkin yksittäisen laitoksen osuudet asiaankuuluvista päästöjen enimmäismääristä:

| | enimmäismäärä2016 (tpa) = Σ [yksittäisen laitoksen osuus vuoden 2016 enimmäismäärästä] |
| --- | --- |

enimmäismäärä2016 (tpa) = Σ [yksittäisen laitoksen osuus vuoden 2016 enimmäismäärästä]

| | enimmäismäärä2019 (tpa) = Σ [yksittäisen laitoksen osuus vuoden 2019 enimmäismäärästä] |
| --- | --- |

enimmäismäärä2019 (tpa) = Σ [yksittäisen laitoksen osuus vuoden 2019 enimmäismäärästä]

3.4.2   Vuosien 2017, 2017 ja 2020 päästöjen enimmäismäärien laskeminen

Vuoden 2017 enimmäismäärä (enimmäismäärä2017) lasketaan seuraavan kaavan avulla:

Formula

Vuoden 2018 enimmäismäärä (enimmäismäärä2018) lasketaan seuraavan kaavan avulla:

Formula

Vuoden 2020 ensimmäisen puoliskon enimmäismäärä (enimmäismäärä2020) on puolet vuoden 2019 enimmäismäärästä:

Formula

4.   Kansallisten siirtymäsuunnitelmien myöhemmät muutokset

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle vähintään seuraavat tiedot:

| a) | polttolaitokset, jotka valitsevat määräaikaispoikkeuksen direktiivin 2010/75/EU 33 artiklan mukaisesti;







  Huom.: | Jäsenvaltioiden on annettava kansalliset siirtymäsuunnitelmansa tiedoksi komissiolle 1. tammikuuta 2013 mennessä, kun taas toiminnanharjoittajat voivat ilmoittaa toimivaltaiselle viranomaiselle 1. tammikuuta 2014 mennessä, hakevatko ne määräaikaispoikkeusta. Polttolaitos voi siis sisältyä komissiolle toimitettuun kansalliseen siirtymäsuunnitelmaan ennen kuin siihen sovelletaan määräaikaispoikkeusta. Tällöin polttolaitos on poistettava kansallisesta siirtymäsuunnitelmasta heti, kun polttolaitoksen toiminnanharjoittaja on ilmoittanut toimivaltaiselle viranomaiselle päätöksestään hakea määräaikaispoikkeusta. Kunkin polttolaitoksen, jotka kuuluvat direktiivin 2010/75/EU 33 artiklan soveltamisalaan, osuudet asiaa koskevista päästöjen enimmäismääristä on tämän jälkeen vähennettävä enimmäismääristä, jotka on ilmoitettu kansallisen siirtymäsuunnitelman viimeisimmässä hyväksytyssä versiossa (tai jos tällaista suunnitelmaa ei ole hyväksytty, enimmäismääristä, jotka on ilmoitettu komissiolle toimitetun kansallisen siirtymäsuunnitelman viimeisimmässä versiossa). |
| --- | --- | --- |

a)

polttolaitokset, jotka valitsevat määräaikaispoikkeuksen direktiivin 2010/75/EU 33 artiklan mukaisesti;

Huom.:

Jäsenvaltioiden on annettava kansalliset siirtymäsuunnitelmansa tiedoksi komissiolle 1. tammikuuta 2013 mennessä, kun taas toiminnanharjoittajat voivat ilmoittaa toimivaltaiselle viranomaiselle 1. tammikuuta 2014 mennessä, hakevatko ne määräaikaispoikkeusta. Polttolaitos voi siis sisältyä komissiolle toimitettuun kansalliseen siirtymäsuunnitelmaan ennen kuin siihen sovelletaan määräaikaispoikkeusta. Tällöin polttolaitos on poistettava kansallisesta siirtymäsuunnitelmasta heti, kun polttolaitoksen toiminnanharjoittaja on ilmoittanut toimivaltaiselle viranomaiselle päätöksestään hakea määräaikaispoikkeusta. Kunkin polttolaitoksen, jotka kuuluvat direktiivin 2010/75/EU 33 artiklan soveltamisalaan, osuudet asiaa koskevista päästöjen enimmäismääristä on tämän jälkeen vähennettävä enimmäismääristä, jotka on ilmoitettu kansallisen siirtymäsuunnitelman viimeisimmässä hyväksytyssä versiossa (tai jos tällaista suunnitelmaa ei ole hyväksytty, enimmäismääristä, jotka on ilmoitettu komissiolle toimitetun kansallisen siirtymäsuunnitelman viimeisimmässä versiossa).

| b) | suljetut polttolaitokset (jotka on poistettu lopullisesti käytöstä) tai polttolaitokset, joiden nimellinen kokonaislämpöteho on pienentynyt alle 50 MW:iin; |
| --- | --- |

b)

suljetut polttolaitokset (jotka on poistettu lopullisesti käytöstä) tai polttolaitokset, joiden nimellinen kokonaislämpöteho on pienentynyt alle 50 MW:iin;

| c) | polttolaitokset, jotka aloittavat jätteen rinnakkaispolton 31. joulukuuta 2015 jälkeen ja jotka kuuluvat tuolloin direktiivin 2010/75/EU IV luvun soveltamisalaan.







  Huom.: | Kuten direktiivin 2010/75/EU 32 artiklan 3 kohdassa todetaan, se, että kansalliseen siirtymäsuunnitelmaan kuuluva laitos suljetaan tai se ei enää kuulu direktiivin 2010/75/EU III luvun soveltamisalaan, ei saa johtaa suunnitelmaan kuuluvien muiden laitosten vuosittaisten päästöjen kokonaismäärän lisääntymiseen. |
| --- | --- | --- |

c)

polttolaitokset, jotka aloittavat jätteen rinnakkaispolton 31. joulukuuta 2015 jälkeen ja jotka kuuluvat tuolloin direktiivin 2010/75/EU IV luvun soveltamisalaan.

Huom.:

Kuten direktiivin 2010/75/EU 32 artiklan 3 kohdassa todetaan, se, että kansalliseen siirtymäsuunnitelmaan kuuluva laitos suljetaan tai se ei enää kuulu direktiivin 2010/75/EU III luvun soveltamisalaan, ei saa johtaa suunnitelmaan kuuluvien muiden laitosten vuosittaisten päästöjen kokonaismäärän lisääntymiseen.

Jäsenvaltioilla ei ole direktiivin 2010/75/EU 32 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua velvollisuutta ilmoittaa komissiolle seuraavia tietoja, sillä näiden myöhempien muutosten ei pitäisi vaikuttaa sovellettaviin päästöjen enimmäismääriin:

| — | nimellisen kokonaislämpötehon pienentyminen tai kasvu 31. joulukuuta 2010 jälkeen (paitsi pienentyminen alle 50 MW:iin); |
| --- | --- |

—

nimellisen kokonaislämpötehon pienentyminen tai kasvu 31. joulukuuta 2010 jälkeen (paitsi pienentyminen alle 50 MW:iin);

| — | vuotuisten käyttötuntien vähentyminen tai lisääntyminen vuoden 2010 jälkeen; |
| --- | --- |

—

vuotuisten käyttötuntien vähentyminen tai lisääntyminen vuoden 2010 jälkeen;

| — | muutos polttoaineen käytössä (tyyppi, määrä) vuoden 2010 jälkeen (muu kuin siirtyminen jätteiden polttoon, jolloin laitos luokiteltaisiin jätteen rinnakkaispolttolaitokseksi ja poistettaisiin kansallisesta siirtymäsuunnitelmasta). |
| --- | --- |

—

muutos polttoaineen käytössä (tyyppi, määrä) vuoden 2010 jälkeen (muu kuin siirtyminen jätteiden polttoon, jolloin laitos luokiteltaisiin jätteen rinnakkaispolttolaitokseksi ja poistettaisiin kansallisesta siirtymäsuunnitelmasta).

Laitoksen nimeen vaikuttavat muutokset (esim. toiminnanharjoittajan muuttumisen johdosta) ilmoitetaan päästökartoituksissa, jotka jäsenvaltioiden on toimitettava tämän päätöksen 6 artiklan 3 kohdan ja direktiivin 2010/75/EU 72 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

---

(1)  Sama sääntö koskee direktiivin 2010/75/EU 33, 34 ja 35 artiklaa. Näin ollen tietyn polttolaitoksen osaan ei voida soveltaa 33, 34 tai 35 artiklan säännöksiä, vaikka kyseisen laitoksen toinen osa (tai toisia osia) olisi sisällytetty kansalliseen siirtymäsuunnitelmaan.

(2)  Kuten on ilmoitettu tiettyjen suurista polttolaitoksista ilmaan joutuvien epäpuhtauspäästöjen rajoittamisesta 23 päivänä lokakuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/80/EY nojalla laadituissa päästökartoituksissa (EUVL L 309, 27.11.2001, s. 1).

(3)  Tätä tietoa tarvitaan direktiivin 2001/80/EY 10 artiklassa tarkoitettujen päästöjen raja-arvojen määrittämiseen 1. tammikuuta 2016.

(4)  ’Käyttötunneilla’ tarkoitetaan tunteina ilmaistua aikaa, jona polttolaitos on kokonaisuudessaan tai osittain käynnissä ja aiheuttaa päästöjä ilmaan, lukuun ottamatta käynnistys- ja pysäytysjaksoja.

(5)  Esimerkiksi kaasuturbiinien osalta kansalliseen siirtymäsuunnitelmaan sisällytetään ainoastaan NOx-päästöt. Muiden polttolaitosten jotkin epäpuhtaudet voivat kuulua kansalliseen siirtymäsuunnitelmaan, vaikka niiden muihin epäpuhtauksiin sovelletaan direktiivin 2010/75/EU liitteessä V mainittuja päästöjen raja-arvoja.

(6)  Tähän kohtaan ei sisällytetä kaudella 2001–2010 poltetun jätteen määrää polttolaitoksissa, joissa on jossain vaiheessa tämän kauden aikana rinnakkaispoltettu jätettä (muuta kuin direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 31 kohdan b alakohdassa tarkoitettua biomassaa ja jotka kuuluvat näin ollen 4 päivänä joulukuuta 2000 jätteenpoltosta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/76/EY soveltamisalaan (EYVL L 332, 28.12.2000, s. 91)).

(7)  Ks. tämän liitteen 3.1.1 kohta, joka koskee sovellettavia vertailuolosuhteita.

(8)  Ks. tämän liitteen 3.1.2 kohta.

(9)  ’Kotimaisella kiinteällä polttoaineella’ tarkoitetaan luonnossa esiintyvää kiinteää polttoainetta, jota poltetaan kyseiselle polttoaineelle erityisesti suunnitellussa polttolaitoksessa ja jota saadaan paikallisesti.

(10)  Tämä koskee polttolaitoksia, jotka ovat käyttäneet kotimaista kiinteää polttoainetta kaudella 2001–2010.

(11)  ’Rikinpoistoasteella’ tarkoitetaan polttolaitoksen tietyn ajan kuluessa ilmaan päästämättä jättämän rikin määrän suhdetta polttolaitoksen laitteisiin syötetyn ja saman ajan kuluessa käytetyn polttoaineen rikin määrään.

(12)  Polttolaitoksen sisällyttäminen päästöjen vähentämistä koskevaan kansalliseen suunnitelmaan direktiivin 2001/80/EY 4 artiklan 6 kohdan nojalla ei vaikuta päästöjen enimmäismäärien laskemisessa käytettyihin asiaa koskeviin päästöjen raja-arvoihin.

(13)  Yhteenveto ei ole tyhjentävä. Se ei kata etenkään tilanteita, joissa polttolaitosta on laajennettu vähintään 50 MW:lla 27. marraskuuta 2002 ja 31. joulukuuta 2010 välisenä aikana ja joissa merkityksellisiä ovat tällöin myös direktiivin 2001/80/EY liitteessä III–VII olevissa B osissa luetellut päästöjen raja-arvot (direktiivin 2001/80/EY 10 artiklan mukaisesti).

Lisäys A

Taulukko A.1

Malli kansalliseen siirtymäsuunnitelmaan sisällytettävien polttolaitosten luetteloksi

| A | B | C | D | E | F | G | H |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Numero | Laitoksen nimi | Laitoksen sijainti
  (osoite) | Päivämäärä, jolloin laitoksen ensimmäinen lupahakemus toimitettiin, ja päivämäärä, jolloin laitoksen toiminta käynnistyi ensimmäisen kerran | TAI
  Päivämäärä, jolloin laitokselle myönnettiin ensimmäinen lupa | Kaikki polttolaitoksen nimellisen kokonaislämpötehon vähintään 50 MW:n laajennukset, jotka on toteutettu 27. marraskuuta 2002–31. joulukuuta 2010
  (laajennus yhteensä (MW)); | Nimellinen kokonaislämpöteho 31.12.2010
  (MW) | Vuotuiset käyttötunnit
  (keskiarvo 2001–2010) | Laitoksen epäpuhtaudet (SO2, NOx, hiukkaset), jotka EIVÄT kuulu kansalliseen siirtymäsuunnitelmaan |

A

B

C

D

E

F

G

H

Numero

Laitoksen nimi

Laitoksen sijainti

(osoite)

Päivämäärä, jolloin laitoksen ensimmäinen lupahakemus toimitettiin, ja päivämäärä, jolloin laitoksen toiminta käynnistyi ensimmäisen kerran

TAI

Päivämäärä, jolloin laitokselle myönnettiin ensimmäinen lupa

Kaikki polttolaitoksen nimellisen kokonaislämpötehon vähintään 50 MW:n laajennukset, jotka on toteutettu 27. marraskuuta 2002–31. joulukuuta 2010

(laajennus yhteensä (MW));

Nimellinen kokonaislämpöteho 31.12.2010

(MW)

Vuotuiset käyttötunnit

(keskiarvo 2001–2010)

Laitoksen epäpuhtaudet (SO2, NOx, hiukkaset), jotka EIVÄT kuulu kansalliseen siirtymäsuunnitelmaan

| A | I | J | K | L | M |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Numero | Onko laitos kaasuturbiini tai kaasumoottori | Käytetyn polttoaineen määrä vuodessa
  (keskiarvo 2001–2010) | Keskimääräinen vuotuinen savukaasuvirta
  (keskiarvo 2001–2010) | Rikin määrä polttolaitoksessa käytetyssä kotimaisessa kiinteässä polttoaineessa
  (keskiarvo 2001–2010) | Käytetty muuntokerroin, jos savukaasuvirta on laskettu polttoainepanoksesta (polttoainetyypeittäin) |
| (TJ/vuosi) | (Nm3/v) | (tpa) | (Nm3/GJ) |
| | | kivihiili | ruskohiili | biomassa | muut kiinteät polttoaineet | nestemäiset polttoaineet | kaasumaiset polttoaineet | | | |

A

I

J

K

L

M

Numero

Onko laitos kaasuturbiini tai kaasumoottori

Käytetyn polttoaineen määrä vuodessa

(keskiarvo 2001–2010)

Keskimääräinen vuotuinen savukaasuvirta

(keskiarvo 2001–2010)

Rikin määrä polttolaitoksessa käytetyssä kotimaisessa kiinteässä polttoaineessa

(keskiarvo 2001–2010)

Käytetty muuntokerroin, jos savukaasuvirta on laskettu polttoainepanoksesta (polttoainetyypeittäin)

(TJ/vuosi)

(Nm3/v)

(tpa)

(Nm3/GJ)

kivihiili

ruskohiili

biomassa

muut kiinteät polttoaineet

nestemäiset polttoaineet

kaasumaiset polttoaineet

Lisäys B

Taulukko B.1

Vuoden 2016 päästöjen enimmäismäärän laskumalli

| A | B | C | D | E | F | G | H | I | J | K |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Numero | Nimi | Hapen vertailupitoisuus | SO2-päästöjen raja-arvo | Rikinpoistoaste | Laitoksen osuus vuoden 2016 SO2-päästöjen enimmäismääräs tä | NOx-päästöjen raja-arvo | Laitoksen osuus vuoden 2016 NOx-päästöjen enimmäismääräs tä | Hiukkaspäästöjen raja-arvo | Laitoksen osuus vuoden 2016 hiukkaspäästöjen enimmäismäärästä | Huomautukset |
| (%) | (mg/Nm3) | (tarvittaessa) | (tpa) | (mg/Nm3) | (tpa) | (mg/Nm3) | (tpa) |
| (yksittäisen laitoksen tiedot) |
| YHT. | | | | | SO2-ENIMMÄISMÄÄRÄ YHT. | | NOx-ENIMMÄISMÄÄRÄ YHT. | | HIUKKASPÄÄSTÖJEN ENIMMÄISMÄÄRÄ YHT. | |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

J

K

Numero

Nimi

Hapen vertailupitoisuus

SO2-päästöjen raja-arvo

Rikinpoistoaste

Laitoksen osuus vuoden 2016 SO2-päästöjen enimmäismääräs tä

NOx-päästöjen raja-arvo

Laitoksen osuus vuoden 2016 NOx-päästöjen enimmäismääräs tä

Hiukkaspäästöjen raja-arvo

Laitoksen osuus vuoden 2016 hiukkaspäästöjen enimmäismäärästä

Huomautukset

(%)

(mg/Nm3)

(tarvittaessa)

(tpa)

(mg/Nm3)

(tpa)

(mg/Nm3)

(tpa)

(yksittäisen laitoksen tiedot)

YHT.

SO2-ENIMMÄISMÄÄRÄ YHT.

NOx-ENIMMÄISMÄÄRÄ YHT.

HIUKKASPÄÄSTÖJEN ENIMMÄISMÄÄRÄ YHT.

Taulukko B.2

Vuoden 2019 päästöjen enimmäismäärän laskumalli

| A | B | C | D | E | F | G | H | I | J | K |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Numero | Nimi | Hapen vertailupitoisuus | SO2-päästöjen raja-arvo | Rikinpoistoaste | Laitoksen osuus vuoden 2019 SO2-päästöjen enimmäismääräs tä | NOx-päästöjen raja-arvo | Laitoksen osuus vuoden 2019 NOx-päästöjen enimmäismääräs tä | Hiukkaspäästöjen raja-arvo | Laitoksen osuus vuoden 2019 hiukkaspäästöjen enimmäismäärästä | Huomautukset |
| (%) | (mg/Nm3) | (tarvittaessa) | (tpa) | (mg/Nm3) | (tpa) | (mg/Nm3) | (tpa) |
| (yksittäisen laitoksen tiedot) |
| YHT. | | | | | SO2-ENIMMÄISMÄÄRÄ YHT. | | NOx-ENIMMÄISMÄÄRÄ YHT. | | HIUKKASPÄÄSTÖJEN ENIMMÄISMÄÄRÄ YHT. | |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

J

K

Numero

Nimi

Hapen vertailupitoisuus

SO2-päästöjen raja-arvo

Rikinpoistoaste

Laitoksen osuus vuoden 2019 SO2-päästöjen enimmäismääräs tä

NOx-päästöjen raja-arvo

Laitoksen osuus vuoden 2019 NOx-päästöjen enimmäismääräs tä

Hiukkaspäästöjen raja-arvo

Laitoksen osuus vuoden 2019 hiukkaspäästöjen enimmäismäärästä

Huomautukset

(%)

(mg/Nm3)

(tarvittaessa)

(tpa)

(mg/Nm3)

(tpa)

(mg/Nm3)

(tpa)

(yksittäisen laitoksen tiedot)

YHT.

SO2-ENIMMÄISMÄÄRÄ YHT.

NOx-ENIMMÄISMÄÄRÄ YHT.

HIUKKASPÄÄSTÖJEN ENIMMÄISMÄÄRÄ YHT.

Taulukko B.3

Yhteenveto päästöjen enimmäismääristä

| (tonnia vuodessa) |
| --- |
| | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020
  (1.1.–30.6.) |
| SO2 | | | | | |
| NOx | | | | | |
| hiukkaset | | | | | |

(tonnia vuodessa)

2016

2017

2018

2019

2020

(1.1.–30.6.)

SO2

NOx

hiukkaset

Lisäys C

Taulukko C.1

Muiden polttolaitosten kuin kaasuturbiinien ja kaasumoottorien vuoden 2016 päästöjen enimmäismäärien osuuksien laskennassa merkitykselliset päästöjen raja-arvot

| Epäpuhtaus | Polttoaineen tyyppi | Päästöjen raja-arvo (mg/Nm3) |
| --- | --- | --- |
| 50–100 MW | > 100–300 MW | > 300–500 MW | > 500 MW |
| SO2 | Kiinteä | 2 000 | 2 000–400 (lineaariasteikko) (huom. 1) | 400 |
| Nestemäinen | 1 700 | 1 700–400
  (lineaariasteikko) | 400 |
| Kaasumainen | 35 yleensä
  5 nesteytetyt kaasumaiset
  800 koksaamokaasu & masuunikaasu |
| NOx

  (huom. 6) | Kiinteä
  (huom. 2) | 600 | 200
  (huom. 3) |
| Nestemäinen | 450 | 400 |
| Kaasumainen | 300 | 200 |
| hiukkaset | Kiinteä | 100 | 50 (huom. 4) |
| Nestemäinen | 50 (huom. 5) |
| Kaasumainen | 5 yleensä
  10 masuunikaasu
  50 terästeollisuuden kaasut, joita voidaan käyttää muualla |

Epäpuhtaus

Polttoaineen tyyppi

Päästöjen raja-arvo (mg/Nm3)

50–100 MW

> 100–300 MW

> 300–500 MW

> 500 MW

SO2

Kiinteä

2 000

2 000–400 (lineaariasteikko) (huom. 1)

400

Nestemäinen

1 700

1 700–400

(lineaariasteikko)

400

Kaasumainen

35 yleensä

5 nesteytetyt kaasumaiset

800 koksaamokaasu & masuunikaasu

NOx

(huom. 6)

Kiinteä

(huom. 2)

600

200

(huom. 3)

Nestemäinen

450

400

Kaasumainen

300

200

hiukkaset

Kiinteä

100

50 (huom. 4)

Nestemäinen

50 (huom. 5)

Kaasumainen

5 yleensä

10 masuunikaasu

50 terästeollisuuden kaasut, joita voidaan käyttää muualla

Hapen vertailupitoisuus kiinteille polttoaineille on 6 prosenttia ja nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille 3 prosenttia.

Huomautukset:

| 1. | 800 mg/Nm3 laitoksissa, joiden nimellinen kokonaislämpöteho on vähintään 400 MW ja joita käytetään enintään 1 500 tuntia vuodessa. |
| --- | --- |

1.

800 mg/Nm3 laitoksissa, joiden nimellinen kokonaislämpöteho on vähintään 400 MW ja joita käytetään enintään 1 500 tuntia vuodessa.

| 2. | 1 200 mg/Nm3 laitoksissa, joissa käytettiin 1. tammikuuta 2001 edeltävällä 12 kuukauden jaksolla ja käytetään edelleen kiinteitä polttoaineita, joiden haihtuvien ainesten pitoisuus on alle 10 prosenttia. |
| --- | --- |

2.

1 200 mg/Nm3 laitoksissa, joissa käytettiin 1. tammikuuta 2001 edeltävällä 12 kuukauden jaksolla ja käytetään edelleen kiinteitä polttoaineita, joiden haihtuvien ainesten pitoisuus on alle 10 prosenttia.

| 3. | 450 mg/Nm3 laitoksissa, joita käytetään enintään 1 500 tuntia vuodessa. |
| --- | --- |

3.

450 mg/Nm3 laitoksissa, joita käytetään enintään 1 500 tuntia vuodessa.

| 4. | 100 mg/Nm3 laitoksissa, joiden alkuperäinen rakennuslupa tai, jos tällaista menettelyä ei ole, alkuperäinen käyttölupa on myönnetty ennen 1. heinäkuuta 1987 ja joissa käytetään kiinteää polttoainetta, jonka lämpöpitoisuus on alle 5 800 kJ/kg, kosteuspitoisuus yli 45 prosenttia, yhdistetty kosteus- ja tuhkapitoisuus yli 60 prosenttia ja kalsiumoksidipitoisuus yli 10 prosenttia. |
| --- | --- |

4.

100 mg/Nm3 laitoksissa, joiden alkuperäinen rakennuslupa tai, jos tällaista menettelyä ei ole, alkuperäinen käyttölupa on myönnetty ennen 1. heinäkuuta 1987 ja joissa käytetään kiinteää polttoainetta, jonka lämpöpitoisuus on alle 5 800 kJ/kg, kosteuspitoisuus yli 45 prosenttia, yhdistetty kosteus- ja tuhkapitoisuus yli 60 prosenttia ja kalsiumoksidipitoisuus yli 10 prosenttia.

| 5. | 100 mg/Nm3 laitoksissa, joiden nimellinen kokonaislämpöteho on alle 500 MW ja joissa poltetaan nestemäistä polttoainetta, jonka tuhkapitoisuus on yli 0,06 prosenttia. |
| --- | --- |

5.

100 mg/Nm3 laitoksissa, joiden nimellinen kokonaislämpöteho on alle 500 MW ja joissa poltetaan nestemäistä polttoainetta, jonka tuhkapitoisuus on yli 0,06 prosenttia.

| 6. | Ranskan merentakaisissa departementeissa, Azoreilla, Madeiralla ja Kanariansaarilla sijaitsevissa laitoksissa sovelletaan seuraavia päästöjen raja-arvoja: kiinteät polttoaineet yleensä: 650 mg/Nm3; kiinteät polttoaineet, joiden haihtuvien yhdisteiden pitoisuus on alle 10 prosenttia: 1 300 mg/Nm3; nestemäiset polttoaineet: 450 mg/Nm3; kaasumaiset polttoaineet: 350 mg/Nm3. |
| --- | --- |

6.

Ranskan merentakaisissa departementeissa, Azoreilla, Madeiralla ja Kanariansaarilla sijaitsevissa laitoksissa sovelletaan seuraavia päästöjen raja-arvoja: kiinteät polttoaineet yleensä: 650 mg/Nm3; kiinteät polttoaineet, joiden haihtuvien yhdisteiden pitoisuus on alle 10 prosenttia: 1 300 mg/Nm3; nestemäiset polttoaineet: 450 mg/Nm3; kaasumaiset polttoaineet: 350 mg/Nm3.

Taulukko C.2

Kaasuturbiinien ja kaasumoottorien vuoden 2016 NOx-päästöjen enimmäismäärien osuuksien laskennassa merkitykselliset päästöjen raja-arvot

| | Raja-arvo NOx

  (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Kaasumoottorit (kaasumaisia polttoaineita polttavat) | 100 |
| Kaasuturbiinit (myös kombilaitokset, CCGT), seuraavia polttoaineita polttavat: |
| Maakaasu (huom. 1) | 50
  (huom. 2 ja 3) |
| Muut kaasumaiset polttoaineet kuin maakaasu | 120 |
| Kevyt- ja keskitisleet | 120 |

Raja-arvo NOx

(mg/Nm3)

Kaasumoottorit (kaasumaisia polttoaineita polttavat)

100

Kaasuturbiinit (myös kombilaitokset, CCGT), seuraavia polttoaineita polttavat:

Maakaasu (huom. 1)

50

(huom. 2 ja 3)

Muut kaasumaiset polttoaineet kuin maakaasu

120

Kevyt- ja keskitisleet

120

Hapen vertailupitoisuus on 15 prosenttia.

Huomautukset:

| 1. | Luonnossa esiintyvä metaani, jonka tilavuudesta enintään 20 % on reagoimattomia kaasuja ja muita aineosia. |
| --- | --- |

1.

Luonnossa esiintyvä metaani, jonka tilavuudesta enintään 20 % on reagoimattomia kaasuja ja muita aineosia.

| 2. | 75 mg/Nm3 seuraavissa tapauksissa, joissa kaasuturbiinin hyötysuhde määritetään ISO-olosuhteissa:






  — | sähköä ja lämpöä yhdistetysti tuottavissa järjestelmissä käytetyt kaasuturbiinit, joiden kokonaishyötysuhde on yli 75 % |
| --- | --- | --- |

2.

75 mg/Nm3 seuraavissa tapauksissa, joissa kaasuturbiinin hyötysuhde määritetään ISO-olosuhteissa:

—

sähköä ja lämpöä yhdistetysti tuottavissa järjestelmissä käytetyt kaasuturbiinit, joiden kokonaishyötysuhde on yli 75 %

| — | kombilaitoksessa (CCGT) käytetyt kaasuturbiinit, joiden keskimääräinen vuosittainen sähkön tuotannon hyötysuhde on kaiken kaikkiaan yli 55 % |
| --- | --- |

—

kombilaitoksessa (CCGT) käytetyt kaasuturbiinit, joiden keskimääräinen vuosittainen sähkön tuotannon hyötysuhde on kaiken kaikkiaan yli 55 %

| — | mekaanisen voimansiirron kaasuturbiinit. |
| --- | --- |

—

mekaanisen voimansiirron kaasuturbiinit.

| 3. | Yksikiertoisille kaasuturbiineille, jotka eivät kuulu yhteenkään huomautuksessa 2 mainittuun luokkaan ja joiden hyötysuhde on yli 35 % ISO-olosuhteissa, päästöjen raja-arvo on 50 × η/35, jossa η on kaasuturbiinin hyötysuhde prosentteina (ISO-olosuhteissa). |
| --- | --- |

3.

Yksikiertoisille kaasuturbiineille, jotka eivät kuulu yhteenkään huomautuksessa 2 mainittuun luokkaan ja joiden hyötysuhde on yli 35 % ISO-olosuhteissa, päästöjen raja-arvo on 50 × η/35, jossa η on kaasuturbiinin hyötysuhde prosentteina (ISO-olosuhteissa).

Taulukko C.3

Vuoden 2016 SO2-päästöjen enimmäismäärien osuuksien laskennassa merkitykselliset rikinpoiston vähimmäisasteet polttolaitoksissa, jotka käyttävät kotimaisia kiinteitä polttoaineita, jotka eivät voi noudattaa direktiivin 2010/75/EU 30 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuja SO2-päästöjen raja-arvoja polttoaineen ominaisuuksien vuoksi

| Nimellinen kokonaislämpöteho | Rikinpoiston vähimmäisaste |
| --- | --- |
| 50–100 MW | 60 % |
| > 100–300 MW | 75 % |
| > 300–500 MW | 90 % |
| > 500 MW | 94 % yleensä
  92 % laitoksissa, joissa on tehty sopimus savukaasujen rikinpoistolaitteiden tai kalkki-injektiolaitteiden asentamisesta ja työt niiden asentamiseksi on aloitettu ennen 1. tammikuuta 2001 |

Nimellinen kokonaislämpöteho

Rikinpoiston vähimmäisaste

50–100 MW

60 %

> 100–300 MW

75 %

> 300–500 MW

90 %

> 500 MW

94 % yleensä

92 % laitoksissa, joissa on tehty sopimus savukaasujen rikinpoistolaitteiden tai kalkki-injektiolaitteiden asentamisesta ja työt niiden asentamiseksi on aloitettu ennen 1. tammikuuta 2001

Lisäys D

Taulukko D.1

Muiden polttolaitosten kuin kaasuturbiinien ja kaasumoottorien vuoden 2019 päästöjen enimmäismäärien osuuksien laskennassa merkitykselliset päästöjen raja-arvot

| Epäpuhtaus | Polttoaineen tyyppi | Päästöjen raja-arvo (mg/Nm3) |
| --- | --- | --- |
| 50–100 MW | > 100–300 MW | > 300–500 MW | > 500 MW |
| SO2 | Kivihiili, ruskohiili ja muut kiinteät polttoaineet (huom. 1) | 400 | 250 | 200 |
| Biomassa (huom. 1) | 200 |
| Turve (huom. 1) | 300 | 200 |
| Nestemäinen | 350
  (huom. 2) | 250
  (huom. 2) | 200
  (huom. 3) |
| Kaasumainen | 35 yleensä
  5 nesteytetyt kaasumaiset
  400 koksiuunissa tuotetut kaasut, joiden lämpöarvo on pieni
  200 masuunissa tuotetut kaasut, joiden lämpöarvo on pieni |
| NOx | Kivihiili, ruskohiili ja muut kiinteät polttoaineet | 300
  (huom. 4 ja 5) | 200
  (huom. 5) | 200
  (huom. 6) |
| Biomassa ja turve | 300
  (huom. 5) | 250
  (huom. 5) | 200
  (huom. 5) | 200
  (huom. 6) |
| Nestemäinen | 450 | 200
  (huom. 5 ja 7) | 150
  (huom. 5 ja 7) | 150
  (huom. 3) |
| Maakaasu (huom. 8) | 100 |
| Muut kaasut | 300 | 200 |
| hiukkaset | Kivihiili, ruskohiili ja muut kiinteät polttoaineet | 30 | 25 | 20 |
| Biomassa ja turve | 30 | 20 |
| Nestemäinen | 30 | 25 | 20 |
| Kaasumainen | 5 yleensä
  10 masuunikaasu
  30 terästeollisuuden kaasut, joita voidaan käyttää muualla |

Epäpuhtaus

Polttoaineen tyyppi

Päästöjen raja-arvo (mg/Nm3)

50–100 MW

> 100–300 MW

> 300–500 MW

> 500 MW

SO2

Kivihiili, ruskohiili ja muut kiinteät polttoaineet (huom. 1)

400

250

200

Biomassa (huom. 1)

200

Turve (huom. 1)

300

200

Nestemäinen

350

(huom. 2)

250

(huom. 2)

200

(huom. 3)

Kaasumainen

35 yleensä

5 nesteytetyt kaasumaiset

400 koksiuunissa tuotetut kaasut, joiden lämpöarvo on pieni

200 masuunissa tuotetut kaasut, joiden lämpöarvo on pieni

NOx

Kivihiili, ruskohiili ja muut kiinteät polttoaineet

300

(huom. 4 ja 5)

200

(huom. 5)

200

(huom. 6)

Biomassa ja turve

300

(huom. 5)

250

(huom. 5)

200

(huom. 5)

200

(huom. 6)

Nestemäinen

450

200

(huom. 5 ja 7)

150

(huom. 5 ja 7)

150

(huom. 3)

Maakaasu (huom. 8)

100

Muut kaasut

300

200

hiukkaset

Kivihiili, ruskohiili ja muut kiinteät polttoaineet

30

25

20

Biomassa ja turve

30

20

Nestemäinen

30

25

20

Kaasumainen

5 yleensä

10 masuunikaasu

30 terästeollisuuden kaasut, joita voidaan käyttää muualla

Hapen vertailupitoisuus kiinteille polttoaineille on 6 % ja nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille 3 %.

Huomautukset:

| 1. | 800 mg/Nm3 laitoksissa, joita käytetään enintään 1 500 tuntia vuodessa. |
| --- | --- |

1.

800 mg/Nm3 laitoksissa, joita käytetään enintään 1 500 tuntia vuodessa.

| 2. | 850 mg/Nm3 laitoksissa, joita käytetään enintään 1 500 tuntia vuodessa. |
| --- | --- |

2.

850 mg/Nm3 laitoksissa, joita käytetään enintään 1 500 tuntia vuodessa.

| 3. | 400 mg/Nm3 laitoksissa, joita käytetään enintään 1 500 tuntia vuodessa. |
| --- | --- |

3.

400 mg/Nm3 laitoksissa, joita käytetään enintään 1 500 tuntia vuodessa.

| 4. | 450 mg/Nm3 ruskohiilen pölypolton osalta |
| --- | --- |

4.

450 mg/Nm3 ruskohiilen pölypolton osalta

| 5. | 450 mg/Nm3 laitoksissa, joita käytetään enintään 1 500 tuntia vuodessa. |
| --- | --- |

5.

450 mg/Nm3 laitoksissa, joita käytetään enintään 1 500 tuntia vuodessa.

| 6. | 450 mg/Nm3 laitoksissa, joille myönnettiin lupa ennen 1. heinäkuuta 1987 ja joiden toiminta-aika ei ylitä 1 500:aa käyttötuntia vuodessa |
| --- | --- |

6.

450 mg/Nm3 laitoksissa, joille myönnettiin lupa ennen 1. heinäkuuta 1987 ja joiden toiminta-aika ei ylitä 1 500:aa käyttötuntia vuodessa

| 7. | 450 mg/Nm3 kemiallisten laitosten polttolaitoksissa, jotka käyttävät omaan kulutukseen nestemäisiä tuotantojäännöksiä ei-kaupallisena polttoaineena. |
| --- | --- |

7.

450 mg/Nm3 kemiallisten laitosten polttolaitoksissa, jotka käyttävät omaan kulutukseen nestemäisiä tuotantojäännöksiä ei-kaupallisena polttoaineena.

| 8. | Luonnossa esiintyvä metaani, jonka tilavuudesta enintään 20 % on reagoimattomia kaasuja ja muita aineosia. |
| --- | --- |

8.

Luonnossa esiintyvä metaani, jonka tilavuudesta enintään 20 % on reagoimattomia kaasuja ja muita aineosia.

Taulukko D.2

Kaasuturbiinien ja kaasumoottorien vuoden 2019 NOx-päästöjen enimmäismäärien osuuksien laskennassa merkitykselliset päästöjen raja-arvot

| | Enimmäismäärä NOx

  (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Kaasumoottorit (kaasumaisia polttoaineita polttavat) | 100 |
| Kaasuturbiinit (myös kombilaitokset, CCGT), seuraavia polttoaineita polttavat: |
| Maakaasu (huom. 1) | 50
  (huom. 2, 3 ja 4) |
| Muut kaasumaiset polttoaineet kuin maakaasu | 120
  (huom. 5) |
| Kevyt- ja keskitisleet | 90
  (huom. 5) |

Enimmäismäärä NOx

(mg/Nm3)

Kaasumoottorit (kaasumaisia polttoaineita polttavat)

100

Kaasuturbiinit (myös kombilaitokset, CCGT), seuraavia polttoaineita polttavat:

Maakaasu (huom. 1)

50

(huom. 2, 3 ja 4)

Muut kaasumaiset polttoaineet kuin maakaasu

120

(huom. 5)

Kevyt- ja keskitisleet

90

(huom. 5)

Hapen vertailupitoisuus on 15 prosenttia.

Huomautukset:

| 1. | Maakaasu on luonnossa esiintyvä metaani, jonka tilavuudesta enintään 20 % on reagoimattomia kaasuja ja muita aineosia. |
| --- | --- |

1.

Maakaasu on luonnossa esiintyvä metaani, jonka tilavuudesta enintään 20 % on reagoimattomia kaasuja ja muita aineosia.

| 2. | 75 mg/Nm3 seuraavissa tapauksissa, joissa kaasuturbiinin hyötysuhde määritetään ISO-olosuhteissa:






  — | sähköä ja lämpöä yhdistetysti tuottavissa järjestelmissä käytetyt kaasuturbiinit, joiden kokonaishyötysuhde on yli 75 % |
| --- | --- | --- |

2.

75 mg/Nm3 seuraavissa tapauksissa, joissa kaasuturbiinin hyötysuhde määritetään ISO-olosuhteissa:

—

sähköä ja lämpöä yhdistetysti tuottavissa järjestelmissä käytetyt kaasuturbiinit, joiden kokonaishyötysuhde on yli 75 %

| — | kombilaitoksessa (CCGT) käytetyt kaasuturbiinit, joiden keskimääräinen vuosittainen sähkön tuotannon hyötysuhde on kaiken kaikkiaan yli 55 % |
| --- | --- |

—

kombilaitoksessa (CCGT) käytetyt kaasuturbiinit, joiden keskimääräinen vuosittainen sähkön tuotannon hyötysuhde on kaiken kaikkiaan yli 55 %

| — | mekaanisen voimansiirron kaasuturbiinit. |
| --- | --- |

—

mekaanisen voimansiirron kaasuturbiinit.

| 3. | Yksikiertoisille kaasuturbiineille, jotka eivät kuulu yhteenkään huomautuksessa 2 mainittuun luokkaan ja joiden hyötysuhde on yli 35 % ISO-olosuhteissa, päästöjen raja-arvo on 50 × η/35, jossa η on kaasuturbiinin hyötysuhde prosentteina (ISO-olosuhteissa). |
| --- | --- |

3.

Yksikiertoisille kaasuturbiineille, jotka eivät kuulu yhteenkään huomautuksessa 2 mainittuun luokkaan ja joiden hyötysuhde on yli 35 % ISO-olosuhteissa, päästöjen raja-arvo on 50 × η/35, jossa η on kaasuturbiinin hyötysuhde prosentteina (ISO-olosuhteissa).

| 4. | 150 mg/Nm3 laitoksissa, joita käytetään enintään 1 500 tuntia vuodessa. |
| --- | --- |

4.

150 mg/Nm3 laitoksissa, joita käytetään enintään 1 500 tuntia vuodessa.

| 5. | 200 mg/Nm3 laitoksissa, joita käytetään enintään 1 500 tuntia vuodessa. |
| --- | --- |

5.

200 mg/Nm3 laitoksissa, joita käytetään enintään 1 500 tuntia vuodessa.

Taulukko D.3

Vuoden 2019 SO2-päästöjen enimmäismäärien osuuksien laskennassa merkitykselliset rikinpoiston vähimmäisasteet polttolaitoksissa, jotka käyttävät kotimaisia kiinteitä polttoaineita, jotka eivät voi noudattaa direktiivin 2010/75/EU 30 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuja SO2-päästöjen raja-arvoja polttoaineen ominaisuuksien vuoksi

| Nimellinen kokonaislämpöteho | Rikinpoiston vähimmäisaste |
| --- | --- |
| 50–100 MW | 80 % |
| > 100–300 MW | 90 % |
| > 300 MW | 96 % yleensä
  95 % öljyliusketta polttavissa polttolaitoksissa |

Nimellinen kokonaislämpöteho

Rikinpoiston vähimmäisaste

50–100 MW

80 %

> 100–300 MW

90 %

> 300 MW

96 % yleensä

95 % öljyliusketta polttavissa polttolaitoksissa

---

| 24.2.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 52/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 52/26

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 22 päivänä helmikuuta 2012,

sellaisten lajikkeeseen Marialva kuuluvien lajin Triticum durum Desf. siementen tilapäisestä kaupan pitämisestä, jotka eivät täytä neuvoston direktiivin 66/402/ETY vaatimuksia vehnän (Triticum aestivum L.) siementen enimmäismäärän osalta

(tiedoksiannettu numerolla K(2012) 1114)

(2012/116/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon viljakasvien siementen pitämisestä kaupan 14 päivänä kesäkuuta 1966 annetun neuvoston direktiivin 66/402/ETY (1) ja erityisesti sen 17 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Portugalissa ei ole saatavilla sen tarpeisiin nähden riittävästi kansallisiin ympäristöoloihin soveltuvia toisen sukupolven ”varmennettujen siementen” luokkaan kuuluvia kovavehnän (Triticum durum Desf.) lajikkeen Marialva siemeniä, jotka täyttävät direktiivin 66/402/ETY vaatimukset vehnän (Triticum aestivum L.) siementen enimmäismäärän osalta. |
| --- | --- |

(1)

Portugalissa ei ole saatavilla sen tarpeisiin nähden riittävästi kansallisiin ympäristöoloihin soveltuvia toisen sukupolven ”varmennettujen siementen” luokkaan kuuluvia kovavehnän (Triticum durum Desf.) lajikkeen Marialva siemeniä, jotka täyttävät direktiivin 66/402/ETY vaatimukset vehnän (Triticum aestivum L.) siementen enimmäismäärän osalta.

| (2) | Kyseisten siementen kysyntää ei ole mahdollista kattaa muista jäsenvaltioista tai kolmansista maista tuotavilla siemenillä, jotka täyttävät kaikki direktiivissä 66/402/ETY säädetyt vaatimukset. |
| --- | --- |

(2)

Kyseisten siementen kysyntää ei ole mahdollista kattaa muista jäsenvaltioista tai kolmansista maista tuotavilla siemenillä, jotka täyttävät kaikki direktiivissä 66/402/ETY säädetyt vaatimukset.

| (3) | Tämän vuoksi Portugalille olisi annettava lupa sallia toisen sukupolven varmennettuihin siemeniin sovellettavia vaatimuksia väljemmät vaatimukset täyttävien, kyseisen lajikkeen siementen kaupan pitäminen 29 päivään helmikuuta 2012 asti ja siten, että niiden määrä on enintään 130 tonnia. |
| --- | --- |

(3)

Tämän vuoksi Portugalille olisi annettava lupa sallia toisen sukupolven varmennettuihin siemeniin sovellettavia vaatimuksia väljemmät vaatimukset täyttävien, kyseisen lajikkeen siementen kaupan pitäminen 29 päivään helmikuuta 2012 asti ja siten, että niiden määrä on enintään 130 tonnia.

| (4) | Lisäksi muille jäsenvaltioille, jotka voivat toimittaa Portugalille joko jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa korjattuja kyseisen lajikkeen siemeniä, olisi annettava lupa sallia tällaisten siementen kaupan pitäminen. |
| --- | --- |

(4)

Lisäksi muille jäsenvaltioille, jotka voivat toimittaa Portugalille joko jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa korjattuja kyseisen lajikkeen siemeniä, olisi annettava lupa sallia tällaisten siementen kaupan pitäminen.

| (5) | Portugalin olisi toimittava koordinoijana ja varmistettava, että tämän päätöksen nojalla sallittujen siementen kokonaismäärä ei ylitä tässä päätöksessä vahvistettua enimmäismäärää. |
| --- | --- |

(5)

Portugalin olisi toimittava koordinoijana ja varmistettava, että tämän päätöksen nojalla sallittujen siementen kokonaismäärä ei ylitä tässä päätöksessä vahvistettua enimmäismäärää.

| (6) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat maataloudessa, puutarhaviljelyssä ja metsätaloudessa käytettäviä siemeniä ja lisäysaineistoa käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat maataloudessa, puutarhaviljelyssä ja metsätaloudessa käytettäviä siemeniä ja lisäysaineistoa käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Sallitaan pidettäväksi kaupan unionissa toisen sukupolven ”varmennettujen siementen” luokkaan kuuluvia kovavehnän (Triticum durum Desf.) lajikkeen Marialva siemeniä, jotka eivät täytä direktiivin 66/402/ETY liitteessä II olevan 2 kohdan A alakohdan vaatimuksia vehnän (Triticum aestivum L.) siementen enimmäismäärän osalta.

Ensimmäisessä alakohdassa määritellyissä kovavehnän (Triticum durum Desf.) siemenissä oleva vehnän (Triticum aestivum L.) siementen enimmäismäärä on kuitenkin 45 siementä direktiivin 66/402/ETY liitteessä III olevassa 4 sarakkeessa määritellyn painoisessa näytteessä.

Lupa myönnetään enintään 130 tonnin kokonaismäärälle ja 29 päivänä helmikuuta 2012 päättyvälle ajalle.

2.   Virallisen etiketin on oltava direktiivin 66/402/ETY merkintävaatimusten mukainen, ja siinä on ilmoitettava, että siemenet eivät täytä kyseisen direktiivin liitteessä II olevan 2 kohdan A alakohdan vaatimuksia vehnän (Triticum aestivum L.) siementen enimmäismäärän osalta.

2 artikla

1.   Toimittajan, joka haluaa saattaa 1 artiklassa tarkoitettuja siemeniä markkinoille, on osoitettava lupahakemus sille jäsenvaltiolle, johon kyseinen toimittaja on sijoittautunut tai jossa se harjoittaa tuontia. Hakemuksessa on ilmoitettava siemenmäärä, jonka toimittaja haluaa saattaa markkinoille.

2.   Asianomaisen jäsenvaltion on annettava toimittajalle 1 artiklan mukaisesti lupa saattaa siemenet markkinoille, paitsi jos

| a) | sillä on riittävä syy epäillä, ettei toimittaja pysty saattamaan markkinoille sitä määrää siemeniä, jota varten se on hakenut lupaa, |
| --- | --- |

a)

sillä on riittävä syy epäillä, ettei toimittaja pysty saattamaan markkinoille sitä määrää siemeniä, jota varten se on hakenut lupaa,

| b) | koordinoivan jäsenvaltion toimittamat 3 artiklan kolmannessa alakohdassa tarkoitetut tiedot huomioon ottaen luvan myöntäminen johtaisi siihen, että 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu siementen suurin sallittu kokonaismäärä ylittyy. |
| --- | --- |

b)

koordinoivan jäsenvaltion toimittamat 3 artiklan kolmannessa alakohdassa tarkoitetut tiedot huomioon ottaen luvan myöntäminen johtaisi siihen, että 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu siementen suurin sallittu kokonaismäärä ylittyy.

Edellä olevan b alakohdan osalta on otettava huomioon, että jos suurimman sallitun kokonaismäärän puitteissa voitaisiin antaa lupa vain osalle hakemuksen mukaisesta määrästä, asianomainen jäsenvaltio voi antaa toimittajalle luvan kyseisen pienemmän siemenmäärän markkinoille saattamiseen.

3 artikla

Jäsenvaltioiden on annettava toisilleen tämän päätöksen soveltamiseksi tarvittavaa hallinnollista apua.

Portugali toimii koordinoivana jäsenvaltiona sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioiden tämän päätöksen nojalla unionissa kaupan pidettäväksi sallima siemenmäärä ei ylitä 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua siementen suurinta sallittua kokonaismäärää.

Kun jäsenvaltio saa 2 artiklan mukaisen lupahakemuksen, sen on välittömästi ilmoitettava koordinoivalle jäsenvaltiolle määrä, jota hakemus koskee. Koordinoivan jäsenvaltion on välittömästi ilmoitettava kyseiselle jäsenvaltiolle, ylittyisikö enimmäismäärä, jos lupa myönnettäisiin.

4 artikla

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava viipymättä komissiolle ja muille jäsenvaltioille määrät, joiden osalta ne ovat myöntäneet kaupan pitämistä koskevan luvan tämän päätöksen mukaisesti.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 22 päivänä helmikuuta 2012.

Komission puolesta

John DALLI

Komission jäsen

---

(1)  EYVL 125, 11.7.1966, s. 2309/66.

1

---

| 24.2.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 52/28 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 52/28

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 23 päivänä helmikuuta 2012,

niiden keskeisten päätöksentekovaiheiden luettelosta, jotka koskevat Galileo-ohjelman toteuttamisen tarkastelua siltä osin kuin on kyse maassa sijaitsevista keskuksista ja asemista, jotka on toteutettava ohjelman kehittämisvaiheen ja rakennus- ja käyttöönottovaiheen puitteissa

(2012/117/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien (EGNOS ja Galileo) toteuttamisesta 9 päivänä heinäkuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 683/2008 (1) ja erityisesti sen 12 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Galileo-ohjelman rahoituksellinen ja oikeudellinen kehys on vahvistettu asetuksella (EY) N:o 683/2008. Kyseisen asetuksen mukaan Euroopan unioni on kaiken ohjelmissa luodun tai kehitetyn aineellisen ja aineettoman omaisuuden omistaja, ja Galileo-ohjelman mukaisesti perustettu järjestelmä koostuu ryhmästä satelliitteja ja maa-asemien maailmanlaajuisesta verkostosta. |
| --- | --- |

(1)

Galileo-ohjelman rahoituksellinen ja oikeudellinen kehys on vahvistettu asetuksella (EY) N:o 683/2008. Kyseisen asetuksen mukaan Euroopan unioni on kaiken ohjelmissa luodun tai kehitetyn aineellisen ja aineettoman omaisuuden omistaja, ja Galileo-ohjelman mukaisesti perustettu järjestelmä koostuu ryhmästä satelliitteja ja maa-asemien maailmanlaajuisesta verkostosta.

| (2) | Galileo-ohjelman toteuttamisen tarkasteluun liittyvä yhdennetty riskinhallinta edellyttää, että ohjelman hallinnoija tekee hyvissä ajoin keskeiset päätökset, eli ne päätökset, joilla on merkittävä vaikutus kustannuksiin, aikatauluun, suorituskykyyn ja/tai riskeihin, ja toimii läpinäkyvästi siltä osin kuin on kyse keskeisistä päätöksistä, jotka on vielä tehtävä, ja kyseisten päätösten täytäntöönpanosta. Näihin päätöksiin kuuluvat myös päätökset, jotka koskevat maassa sijaitsevan infrastruktuurin toteutusta ohjelman kehittämis- ja validointivaiheessa ja rakennus- ja käyttöönottovaiheessa. |
| --- | --- |

(2)

Galileo-ohjelman toteuttamisen tarkasteluun liittyvä yhdennetty riskinhallinta edellyttää, että ohjelman hallinnoija tekee hyvissä ajoin keskeiset päätökset, eli ne päätökset, joilla on merkittävä vaikutus kustannuksiin, aikatauluun, suorituskykyyn ja/tai riskeihin, ja toimii läpinäkyvästi siltä osin kuin on kyse keskeisistä päätöksistä, jotka on vielä tehtävä, ja kyseisten päätösten täytäntöönpanosta. Näihin päätöksiin kuuluvat myös päätökset, jotka koskevat maassa sijaitsevan infrastruktuurin toteutusta ohjelman kehittämis- ja validointivaiheessa ja rakennus- ja käyttöönottovaiheessa.

| (3) | Galileo-ohjelman mukaisesti perustettuun järjestelmään kuuluva maa-asemien maailmanlaajuinen verkosto käsittää yhtäältä kuusi keskusta ja yhden aseman ja toisaalta neljä niin sanottujen ”etäasemien” joukkoa. |
| --- | --- |

(3)

Galileo-ohjelman mukaisesti perustettuun järjestelmään kuuluva maa-asemien maailmanlaajuinen verkosto käsittää yhtäältä kuusi keskusta ja yhden aseman ja toisaalta neljä niin sanottujen ”etäasemien” joukkoa.

| (4) | Kyseiset maassa sijaitsevat kuusi keskusta ja asema ovat seuraavat: kaksi samat toiminnot suorittavaa keskusta, jotka valvovat järjestelmän yleistä toimintaa, jäljempänä ’valvontakeskukset’ tai ’GCC’; asetuksen (EY) N:o 683/2008 16 artiklassa mainittu Galileon turvallisuuskeskus, joka valvoo järjestelmän ja toimitettujen palvelujen turvallisuutta ja joka on jaettu kahtia toiminnan jatkuvuuden varmistamiseksi, jäljempänä ’Galileon turvallisuuskeskus’ tai ’GSMC’; palvelukeskus, joka huolehtii rajapinnasta toisaalta järjestelmän ja toisaalta avoimen palvelun, kaupallisen palvelun ja ihmishengen turvaavan palvelun käyttäjien välillä, jäljempänä ’GNSS-palvelukeskus’ tai ’GSC’; keskus, joka valvoo etsintä- ja pelastuspalvelun toiminnassa tarvittavien tietojen tuottamista ja huolehtii rajapinnasta järjestelmän ja Cospas-Sarsat-järjestelmän välillä, jäljempänä ’SAR-palvelukeskus’; keskus, joka arvioi ohjelman hallinnoijan lukuun ja toiminnanharjoittajasta riippumattomasti tarjottujen palvelujen laatua ja ilmoittaa käyttäjäryhmille aikaa ja geodesiaa koskevia tietoja, jäljempänä ’Galileon suorituskykykeskus’; asema, jonka ansiosta voidaan varmistaa kiertoradalla olevien satelliittien lähettämien signaalien laatu välittömästi niiden lähettämisen jälkeen, jäljempänä ’ratatestausasema’. |
| --- | --- |

(4)

Kyseiset maassa sijaitsevat kuusi keskusta ja asema ovat seuraavat: kaksi samat toiminnot suorittavaa keskusta, jotka valvovat järjestelmän yleistä toimintaa, jäljempänä ’valvontakeskukset’ tai ’GCC’; asetuksen (EY) N:o 683/2008 16 artiklassa mainittu Galileon turvallisuuskeskus, joka valvoo järjestelmän ja toimitettujen palvelujen turvallisuutta ja joka on jaettu kahtia toiminnan jatkuvuuden varmistamiseksi, jäljempänä ’Galileon turvallisuuskeskus’ tai ’GSMC’; palvelukeskus, joka huolehtii rajapinnasta toisaalta järjestelmän ja toisaalta avoimen palvelun, kaupallisen palvelun ja ihmishengen turvaavan palvelun käyttäjien välillä, jäljempänä ’GNSS-palvelukeskus’ tai ’GSC’; keskus, joka valvoo etsintä- ja pelastuspalvelun toiminnassa tarvittavien tietojen tuottamista ja huolehtii rajapinnasta järjestelmän ja Cospas-Sarsat-järjestelmän välillä, jäljempänä ’SAR-palvelukeskus’; keskus, joka arvioi ohjelman hallinnoijan lukuun ja toiminnanharjoittajasta riippumattomasti tarjottujen palvelujen laatua ja ilmoittaa käyttäjäryhmille aikaa ja geodesiaa koskevia tietoja, jäljempänä ’Galileon suorituskykykeskus’; asema, jonka ansiosta voidaan varmistaa kiertoradalla olevien satelliittien lähettämien signaalien laatu välittömästi niiden lähettämisen jälkeen, jäljempänä ’ratatestausasema’.

| (5) | Näiden keskusten ja asemien sijoituksen valinnassa otetaan huomioon mahdolliset kyseisiin tehtäviin soveltuvat olemassa olevat laitokset ja laitteet, kutakin keskusta ja asemaa koskevien turvallisuusvaatimusten noudattaminen, toimintaan liittyvät tekniset ja budjettirajoitteet sekä kunkin jäsenvaltion kansalliseen turvallisuuteen liittyvät vaatimukset. |
| --- | --- |

(5)

Näiden keskusten ja asemien sijoituksen valinnassa otetaan huomioon mahdolliset kyseisiin tehtäviin soveltuvat olemassa olevat laitokset ja laitteet, kutakin keskusta ja asemaa koskevien turvallisuusvaatimusten noudattaminen, toimintaan liittyvät tekniset ja budjettirajoitteet sekä kunkin jäsenvaltion kansalliseen turvallisuuteen liittyvät vaatimukset.

| (6) | Niin sanottujen etäasemien neljä joukkoa ovat seuraavat: kauko-ohjaus- ja kaukomittausasemat, jotka toimivat ylöspäin ja alaspäin suuntautuvien yhteyksien ansiosta välittäjänä satelliittien ja kahden valvontakeskuksen välillä, jäljempänä ’TTC-asemat’; Galileo-mittausasemat, jotka palvelujen toimittamisen mahdollistamiseksi toisaalta tekevät näennäisetäisyyksien mittauksia ja toisaalta keräävät satelliittien lähettämiä signaaleja niiden laadun valvomiseksi, jäljempänä ’GSS-asemat’; satelliittien etälatausasemat, jotka siirtävät satelliiteille palvelujen tarjoamiseen tarvittavat tiedot, jäljempänä ’ULS-asemat’; asemat, jotka varmistavat etsintä- ja pelastuspalvelun toteuttamisessa tarvittavien tietojen kokoamisen, jäljempänä ’SaR-asemat’. |
| --- | --- |

(6)

Niin sanottujen etäasemien neljä joukkoa ovat seuraavat: kauko-ohjaus- ja kaukomittausasemat, jotka toimivat ylöspäin ja alaspäin suuntautuvien yhteyksien ansiosta välittäjänä satelliittien ja kahden valvontakeskuksen välillä, jäljempänä ’TTC-asemat’; Galileo-mittausasemat, jotka palvelujen toimittamisen mahdollistamiseksi toisaalta tekevät näennäisetäisyyksien mittauksia ja toisaalta keräävät satelliittien lähettämiä signaaleja niiden laadun valvomiseksi, jäljempänä ’GSS-asemat’; satelliittien etälatausasemat, jotka siirtävät satelliiteille palvelujen tarjoamiseen tarvittavat tiedot, jäljempänä ’ULS-asemat’; asemat, jotka varmistavat etsintä- ja pelastuspalvelun toteuttamisessa tarvittavien tietojen kokoamisen, jäljempänä ’SaR-asemat’.

| (7) | Etäasemien lukumäärän ja sijoituksen valinnassa otetaan huomioon maantieteelliset ja tekniset rajoitukset, jotka liittyvät asemien optimaaliseen jakautumiseen koko planeetalla, mahdolliset kyseisiin tehtäviin soveltuvat olemassa olevat laitokset ja laitteet, kutakin asemaa koskevien turvallisuusvaatimusten noudattaminen sekä kunkin jäsenvaltion kansalliseen turvallisuuteen liittyvät vaatimukset. Koska tämä valinta voi muuttua ohjelmien edistymisen, niiden tarpeiden ja logististen tai poliittisten vaatimusten muutosten mukaan, vielä toteutettavaksi tulevien etäasemien lukumäärä ja sijoitus voidaan ilmoittaa vain ohjeellisesti. |
| --- | --- |

(7)

Etäasemien lukumäärän ja sijoituksen valinnassa otetaan huomioon maantieteelliset ja tekniset rajoitukset, jotka liittyvät asemien optimaaliseen jakautumiseen koko planeetalla, mahdolliset kyseisiin tehtäviin soveltuvat olemassa olevat laitokset ja laitteet, kutakin asemaa koskevien turvallisuusvaatimusten noudattaminen sekä kunkin jäsenvaltion kansalliseen turvallisuuteen liittyvät vaatimukset. Koska tämä valinta voi muuttua ohjelmien edistymisen, niiden tarpeiden ja logististen tai poliittisten vaatimusten muutosten mukaan, vielä toteutettavaksi tulevien etäasemien lukumäärä ja sijoitus voidaan ilmoittaa vain ohjeellisesti.

| (8) | Sen vuoksi olisi vahvistettava keskeiset päätöksentekovaiheet, jotka koskevat Galileo-ohjelman mukaisesti perustettuun järjestelmään kuuluvan maa-asemien maailmanlaajuisen verkoston osien toteuttamisen tarkastelua. |
| --- | --- |

(8)

Sen vuoksi olisi vahvistettava keskeiset päätöksentekovaiheet, jotka koskevat Galileo-ohjelman mukaisesti perustettuun järjestelmään kuuluvan maa-asemien maailmanlaajuisen verkoston osien toteuttamisen tarkastelua.

| (9) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 683/2008 19 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaisia, |
| --- | --- |

(9)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 683/2008 19 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaisia,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Keskeiset päätöksentekovaiheet, jotka koskevat Galileo-ohjelman toteuttamisen tarkastelua siltä osin kuin on kyse maassa sijaitsevista keskuksista ja asemista, jotka on toteutettava asetuksen (EY) N:o 683/2008 3 artiklan b ja c alakohdassa säädettyjen ohjelman kehittämisvaiheen ja rakennus- ja käyttöönottovaiheen puitteissa, esitetään tämän päätöksen liitteessä.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 23 päivänä helmikuuta 2012.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 196, 24.7.2008, s. 1.

1

---

LIITE

Keskeiset päätöksentekovaiheet, jotka koskevat Galileo-ohjelman toteuttamisen tarkastelua siltä osin kuin on kyse maassa sijaitsevista keskuksista ja asemista, jotka on toteutettava asetuksen (EY) N:o 683/2008 3 artiklan b ja c alakohdassa säädettyjen ohjelman kehittämisvaiheen ja rakennus- ja käyttöönottovaiheen puitteissa.

| Päivämäärä | Keskeiset päätöksentekovaiheet | Toimenpiteet |
| --- | --- | --- |
| 2009–2016 | Maassa sijaitsevien keskusten toteutus | |
| 2009–2014 | Kahden valvontakeskuksen toteutus (GCC) | Oberpfaffenhoffeniin (Saksa) perustetaan asteittain valvontakeskus. Perustaminen aloitettiin vuonna 2009, ja se saadaan valmiiksi vuonna 2014. |
| | | Fucinoon (Italia) perustetaan asteittain valvontakeskus. Perustaminen aloitettiin vuonna 2009, ja se saadaan valmiiksi vuonna 2014. |
| 2013–2015 | Galileon turvallisuuskeskuksen toteutus (GSMC) | Kahtia jaettu Galileon turvallisuuskeskus on tarkoitus perustaa asteittain Ranskaan ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan. Perustaminen on tarkoitus aloittaa vuonna 2013 ja saada valmiiksi vuonna 2015. Asiasta on tarkoitus tehdä Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa yhteistyöpöytäkirjat, jotka allekirjoitetaan vuonna 2012. |
| 2011–2016 | GNSS-palvelukeskuksen toteutus (GSC) | GNSS-palvelukeskus perustetaan asteittain Madridiin (Espanja). Perustaminen aloitettiin vuonna 2011, ja se on tarkoitus saada valmiiksi vuonna 2016. Asiasta on tehty Espanjan kanssa yhteistyöpöytäkirja, joka allekirjoitettiin 17 päivänä maaliskuuta 2011. |
| 2012–2014 | SaR-palvelukeskuksen toteutus | SaR-palvelukeskus on tarkoitus perustaa asteittain Toulouseen (Ranska). Perustaminen on tarkoitus aloittaa vuonna 2012 ja saada valmiiksi vuonna 2014. Asiasta on tarkoitus tehdä yhteistyöpöytäkirja Ranskan kanssa. |
| 2013–2014 | Galileon suorituskykykeskuksen toteutus | Galileon suorituskykykeskus on tarkoitus perustaa asteittain jäsenvaltioon ja paikkaan, joka on vielä määrittämättä. Perustaminen on tarkoitus aloittaa vuonna 2013 ja saada valmiiksi vuonna 2014. Asiasta on tarkoitus tehdä yhteistyöpöytäkirja asianomaisen jäsenvaltion kanssa. |
| 2010 | Ratatestausaseman toteutus | Ratatestausasema on perustettu vuonna 2010 Reduun (Belgia). Perustaminen on erottamaton osa sopimusta, joka tehtiin 25 päivänä lokakuuta 2010 komission ja Spaceopal-yrityksen välillä Galileo-ohjelman rakennus- ja käyttöönottovaiheen töihin liittyvän ”Operations”-erän toimittamiseksi. |
| 2009–2014 | Maassa sijaitsevien etäasemien toteutus | |
| 2010–2014 | TTC-asemien toteutus | TTC-asemat perustettiin vuosina 2010 ja 2011 seuraaviin paikkoihin: Kiiruna (Ruotsi) ja Kourou (Ranska).
  TTC-asemat on tarkoitus perustaa vuosina 2012–2014 seuraaviin paikkoihin: Tahiti (Ranskan Polynesia), Réunion (Ranska), Nouméa (Uusi-Kaledonia).
  Näiden TTC-asemien perustamisesta on tehty sopimukset Euroopan avaruusjärjestön ja palveluntarjoajien välillä. |
| 2009–2014 | GSS-asemien toteutus | GSS-asemat on perustettu vuosina 2009–2011 seuraaviin paikkoihin: Fucino (Italia), Svalbard (Norja), Redu (Belgia), Réunion (Ranska), Kourou (Ranska), Nouméa (Uusi-Kaledonia), Troll (Norja), Papeete (Ranskan Polynesia).
  GSS-asemat on tarkoitus perustaa vuosina 2012–2014 seuraaviin paikkoihin: Kiiruna (Ruotsi), Jan Mayen (Norja), Azorit (Portugali), Kanariansaaret (Espanja), Madeira (Portugali), Kerguelen, Terre Adélie, Saint Pierre ja Miquelon, Wallis, Ascension, Diego Garcia, Falklandinsaaret.
  Näiden GSS-asemien perustamisesta on tehty sopimukset Euroopan avaruusjärjestön ja palveluntarjoajien välillä. |
| 2009–2011 | ULS-asemien toteutus | ULS-asemat on perustettu vuosina 2009–2011 seuraaviin paikkoihin: Tahiti (Ranskan Polynesia), Kourou (Ranska), Réunion (Ranska), Uusi-Kaledonia, Svalbard (Norja).
  Näiden ULS-asemien perustamisesta on tehty sopimukset Euroopan avaruusjärjestön ja palveluntarjoajien välillä. |
| 2012–2013 | SaR-asemien toteutus | SaR-asemat on tarkoitus perustaa vuosina 2012 ja 2013 seuraaviin paikkoihin: Svalbard (Norja), Toulouse (Ranska), Makarios (Kypros), Maspalomas (Espanja).
  Näiden SaR-asemien perustamisesta tehdään sopimukset Euroopan avaruusjärjestön ja palveluntarjoajien välillä Svalbardin ja Maspalomasin asemien osalta, yhteistyöpöytäkirja komission ja Kyproksen välillä Makarioksen aseman osalta sekä sopimus komission ja palveluntarjoajan välillä Toulousen aseman osalta. |

Päivämäärä

Keskeiset päätöksentekovaiheet

Toimenpiteet

2009–2016

Maassa sijaitsevien keskusten toteutus

2009–2014

Kahden valvontakeskuksen toteutus (GCC)

Oberpfaffenhoffeniin (Saksa) perustetaan asteittain valvontakeskus. Perustaminen aloitettiin vuonna 2009, ja se saadaan valmiiksi vuonna 2014.

Fucinoon (Italia) perustetaan asteittain valvontakeskus. Perustaminen aloitettiin vuonna 2009, ja se saadaan valmiiksi vuonna 2014.

2013–2015

Galileon turvallisuuskeskuksen toteutus (GSMC)

Kahtia jaettu Galileon turvallisuuskeskus on tarkoitus perustaa asteittain Ranskaan ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan. Perustaminen on tarkoitus aloittaa vuonna 2013 ja saada valmiiksi vuonna 2015. Asiasta on tarkoitus tehdä Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa yhteistyöpöytäkirjat, jotka allekirjoitetaan vuonna 2012.

2011–2016

GNSS-palvelukeskuksen toteutus (GSC)

GNSS-palvelukeskus perustetaan asteittain Madridiin (Espanja). Perustaminen aloitettiin vuonna 2011, ja se on tarkoitus saada valmiiksi vuonna 2016. Asiasta on tehty Espanjan kanssa yhteistyöpöytäkirja, joka allekirjoitettiin 17 päivänä maaliskuuta 2011.

2012–2014

SaR-palvelukeskuksen toteutus

SaR-palvelukeskus on tarkoitus perustaa asteittain Toulouseen (Ranska). Perustaminen on tarkoitus aloittaa vuonna 2012 ja saada valmiiksi vuonna 2014. Asiasta on tarkoitus tehdä yhteistyöpöytäkirja Ranskan kanssa.

2013–2014

Galileon suorituskykykeskuksen toteutus

Galileon suorituskykykeskus on tarkoitus perustaa asteittain jäsenvaltioon ja paikkaan, joka on vielä määrittämättä. Perustaminen on tarkoitus aloittaa vuonna 2013 ja saada valmiiksi vuonna 2014. Asiasta on tarkoitus tehdä yhteistyöpöytäkirja asianomaisen jäsenvaltion kanssa.

2010

Ratatestausaseman toteutus

Ratatestausasema on perustettu vuonna 2010 Reduun (Belgia). Perustaminen on erottamaton osa sopimusta, joka tehtiin 25 päivänä lokakuuta 2010 komission ja Spaceopal-yrityksen välillä Galileo-ohjelman rakennus- ja käyttöönottovaiheen töihin liittyvän ”Operations”-erän toimittamiseksi.

2009–2014

Maassa sijaitsevien etäasemien toteutus

2010–2014

TTC-asemien toteutus

TTC-asemat perustettiin vuosina 2010 ja 2011 seuraaviin paikkoihin: Kiiruna (Ruotsi) ja Kourou (Ranska).

TTC-asemat on tarkoitus perustaa vuosina 2012–2014 seuraaviin paikkoihin: Tahiti (Ranskan Polynesia), Réunion (Ranska), Nouméa (Uusi-Kaledonia).

Näiden TTC-asemien perustamisesta on tehty sopimukset Euroopan avaruusjärjestön ja palveluntarjoajien välillä.

2009–2014

GSS-asemien toteutus

GSS-asemat on perustettu vuosina 2009–2011 seuraaviin paikkoihin: Fucino (Italia), Svalbard (Norja), Redu (Belgia), Réunion (Ranska), Kourou (Ranska), Nouméa (Uusi-Kaledonia), Troll (Norja), Papeete (Ranskan Polynesia).

GSS-asemat on tarkoitus perustaa vuosina 2012–2014 seuraaviin paikkoihin: Kiiruna (Ruotsi), Jan Mayen (Norja), Azorit (Portugali), Kanariansaaret (Espanja), Madeira (Portugali), Kerguelen, Terre Adélie, Saint Pierre ja Miquelon, Wallis, Ascension, Diego Garcia, Falklandinsaaret.

Näiden GSS-asemien perustamisesta on tehty sopimukset Euroopan avaruusjärjestön ja palveluntarjoajien välillä.

2009–2011

ULS-asemien toteutus

ULS-asemat on perustettu vuosina 2009–2011 seuraaviin paikkoihin: Tahiti (Ranskan Polynesia), Kourou (Ranska), Réunion (Ranska), Uusi-Kaledonia, Svalbard (Norja).

Näiden ULS-asemien perustamisesta on tehty sopimukset Euroopan avaruusjärjestön ja palveluntarjoajien välillä.

2012–2013

SaR-asemien toteutus

SaR-asemat on tarkoitus perustaa vuosina 2012 ja 2013 seuraaviin paikkoihin: Svalbard (Norja), Toulouse (Ranska), Makarios (Kypros), Maspalomas (Espanja).

Näiden SaR-asemien perustamisesta tehdään sopimukset Euroopan avaruusjärjestön ja palveluntarjoajien välillä Svalbardin ja Maspalomasin asemien osalta, yhteistyöpöytäkirja komission ja Kyproksen välillä Makarioksen aseman osalta sekä sopimus komission ja palveluntarjoajan välillä Toulousen aseman osalta.

---

Oikaisuja

| 24.2.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 52/32 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 52/32

---

Oikaistaan komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1006/2011, annettu 27 päivänä syyskuuta 2011, tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 282, 28. lokakuuta 2011
  )

Sivulla 80, CN-koodissa 0407 21 00, sarakkeessa 2:

Poistetaan alaviite 2.

Sivulla 105, CN-koodissa 1001 11 00, sarakkeessa 3:

Poistetaan alaviite 1.

Sivulla 105, CN-koodissa 1001 91 90, sarakkeessa 3:

Poistetaan alaviitteet 1 ja 2.

Sivulla 883, liitteessä 7, järjestysnumerossa 75, sarakkeessa 2:

Poistetaan CN-koodit 1001 11 00 ja 1001 91 90.

---