# Uradni list L 50/2012

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2012.050.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 50 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5523. februar 2012 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2012.050.slv

Uradni list

Evropske unije

L 50

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5523. februar 2012

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 155/2012 z dne 21. februarja 2012 o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 156/2012 z dne 22. februarja 2012 o spremembi Prilog od I do IV k Uredbi Sveta (ES) št. 44/2001 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah | 3 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 157/2012 z dne 22. februarja 2012 o spremembi in odstopanju od Uredbe (ES) št. 2535/2001 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede uvoznega režima za mleko in mlečne proizvode ter o odprtju tarifnih kvot | 11 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 158/2012 z dne 22. februarja 2012 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 14 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 159/2012 z dne 22. februarja 2012 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, ki so za tržno leto 2011/2012 določene z Izvedbeno uredbo (EU) št. 971/2011 | 16 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Komisije 2012/4/EU z dne 22. februarja 2012 o spremembi Direktive 2008/43/ES o vzpostavitvi sistema za identifikacijo in sledljivost eksplozivov za civilno uporabo v skladu z Direktivo Sveta 93/15/EGS (
  1
  ) | 18 |
| | | SKLEPI |
| | | 2012/109/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 20. aprila 2011 o državni pomoči št. C 19/09 (ex N 64/09), ki jo Danska namerava izvajati v zvezi s prestrukturiranjem TV2 Danmark A/S
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 2614)

   (
  1
  ) | 21 |
| | | 2012/110/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 10. februarja 2012 o preventivnem cepljenju proti nizko patogeni aviarni influenci pri racah mlakaricah na Portugalskem in nekaterih ukrepih, ki omejujejo premike takšne perutnine in njenih proizvodov
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 676)

   (
  1
  ) | 46 |
| | | 2012/111/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 10. februarja 2012 o spremembi Odločbe 2007/453/ES glede BSE-statusa Danske in Paname
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 678)

   (
  1
  ) | 49 |
| | | 2012/112/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 17. februarja 2012 o spremembi Priloge E k Direktivi Sveta 92/65/EGS v zvezi z vzorci veterinarskih spričeval za živali z gospodarstev ter živali, seme, jajčne celice in zarodke iz odobrenih organov, inštitutov ali središč
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 860)

   (
  1
  ) | 51 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 155/2012 z dne 21. februarja 2012 o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi

1

*

Uredba Komisije (EU) št. 156/2012 z dne 22. februarja 2012 o spremembi Prilog od I do IV k Uredbi Sveta (ES) št. 44/2001 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah

3

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 157/2012 z dne 22. februarja 2012 o spremembi in odstopanju od Uredbe (ES) št. 2535/2001 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede uvoznega režima za mleko in mlečne proizvode ter o odprtju tarifnih kvot

11

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 158/2012 z dne 22. februarja 2012 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

14

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 159/2012 z dne 22. februarja 2012 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, ki so za tržno leto 2011/2012 določene z Izvedbeno uredbo (EU) št. 971/2011

16

DIREKTIVE

*

Direktiva Komisije 2012/4/EU z dne 22. februarja 2012 o spremembi Direktive 2008/43/ES o vzpostavitvi sistema za identifikacijo in sledljivost eksplozivov za civilno uporabo v skladu z Direktivo Sveta 93/15/EGS (
  1
  )

1

18

SKLEPI

2012/109/EU

*

Sklep Komisije z dne 20. aprila 2011 o državni pomoči št. C 19/09 (ex N 64/09), ki jo Danska namerava izvajati v zvezi s prestrukturiranjem TV2 Danmark A/S
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 2614)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 2614)

1

21

2012/110/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 10. februarja 2012 o preventivnem cepljenju proti nizko patogeni aviarni influenci pri racah mlakaricah na Portugalskem in nekaterih ukrepih, ki omejujejo premike takšne perutnine in njenih proizvodov
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 676)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 676)

1

46

2012/111/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 10. februarja 2012 o spremembi Odločbe 2007/453/ES glede BSE-statusa Danske in Paname
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 678)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 678)

1

49

2012/112/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 17. februarja 2012 o spremembi Priloge E k Direktivi Sveta 92/65/EGS v zvezi z vzorci veterinarskih spričeval za živali z gospodarstev ter živali, seme, jajčne celice in zarodke iz odobrenih organov, inštitutov ali središč
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 860)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 860)

1

51

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Izvedbene uredbe Komisije 2011/252/EU z dne 26. aprila 2011 o dovoljenju državam članicam za podaljšanje začasnih registracij novih aktivnih snovi askorbinska kislina, ipkonazol, spiromesifen, topramezon in Pseudomonas sp. sev DSMZ 13134 (UL L 106, 27.4.2011) | 58 |

Popravki

*

Popravek Izvedbene uredbe Komisije 2011/252/EU z dne 26. aprila 2011 o dovoljenju državam članicam za podaljšanje začasnih registracij novih aktivnih snovi askorbinska kislina, ipkonazol, spiromesifen, topramezon in Pseudomonas sp. sev DSMZ 13134 (UL L 106, 27.4.2011)

Pseudomonas

(UL L 106, 27.4.2011)

58

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 23.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 155/2012

z dne 21. februarja 2012

o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (1) in zlasti člena 9(1)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 620/2011 (2) sta bili v Prilogo I k Uredbi (EGS) št. 2658/87 vneseni dve novi tarifni podštevilki, in sicer 8528 71 15 in 8528 71 91. Obe zajemata naprave z mikroprocesorsko enoto z vgrajenim modemom za dostop do interneta in funkcijo za interaktivno izmenjavo informacij, zmožne sprejemanja televizijskih signalov, t. i. televizijski komunikatorji. Glede na besedilo tarifnih podštevilk te naprave vključujejo naprave, ki imajo vgrajeno napravo za snemanje ali reprodukcijo, če zaradi tega ne izgubijo bistvenih lastnosti televizijskega komunikatorja. |
| --- | --- |

(1)

Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 620/2011 (2) sta bili v Prilogo I k Uredbi (EGS) št. 2658/87 vneseni dve novi tarifni podštevilki, in sicer 8528 71 15 in 8528 71 91. Obe zajemata naprave z mikroprocesorsko enoto z vgrajenim modemom za dostop do interneta in funkcijo za interaktivno izmenjavo informacij, zmožne sprejemanja televizijskih signalov, t. i. televizijski komunikatorji. Glede na besedilo tarifnih podštevilk te naprave vključujejo naprave, ki imajo vgrajeno napravo za snemanje ali reprodukcijo, če zaradi tega ne izgubijo bistvenih lastnosti televizijskega komunikatorja.

| (2) | Zaradi pravne varnosti je treba pojasniti področje uporabe novih tarifnih podštevilk pri izrazih „modem“ in „interaktivna izmenjava informacij“. Zato je treba v poglavje 85 kombinirane nomenklature vstaviti novo dodatno opombo, da se zagotovi enotna razlaga zadevnih podštevilk na vsem ozemlju Unije. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi pravne varnosti je treba pojasniti področje uporabe novih tarifnih podštevilk pri izrazih „modem“ in „interaktivna izmenjava informacij“. Zato je treba v poglavje 85 kombinirane nomenklature vstaviti novo dodatno opombo, da se zagotovi enotna razlaga zadevnih podštevilk na vsem ozemlju Unije.

| (3) | Uredbo (EGS) št. 2658/87 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (EGS) št. 2658/87 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V poglavje 85 kombinirane nomenklature v Prilogi I k Uredbi (EGS) št. 2658/87, kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1006/2011 (3) se doda naslednja dodatna opomba 3:

| „3. | Izraz „modem“ samo za namene tarifnih podštevilk 8528 71 15 in 8528 71 91 zajema naprave ali opremo, ki modulira in demodulira vhodne in izhodne signale, kot so modemi V.90- ali kabelski moduli, ter druge naprave, ki za dostop do interneta uporabljajo podobno tehnologijo, kot so WLAN, ISDN in Ethernet. Ponudnik storitev lahko omeji obseg dostopa do interneta.

  Naprave zadevnih tarifnih podštevilk morajo za namene zagotavljanja interaktivne izmenjave informacij omogočati dvosmerno komunikacijo ali dvosmerni pretok informacij.“ |
| --- | --- |

„3.

Naprave zadevnih tarifnih podštevilk morajo za namene zagotavljanja interaktivne izmenjave informacij omogočati dvosmerno komunikacijo ali dvosmerni pretok informacij.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. februarja 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

Algirdas ŠEMETA

Član Komisije

---

(1)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1.

1

(2)  UL L 166, 25.6.2011, str. 16.

2

(3)  UL L 282, 28.10.2011, str. 1.

3

---

| 23.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/3

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 156/2012

z dne 22. februarja 2012

o spremembi Prilog od I do IV k Uredbi Sveta (ES) št. 44/2001 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (1) ter zlasti člena 74(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Uredbi (ES) št. 44/2001 navaja nacionalna pravila o pristojnosti, omenjena v členih 3(2) in 4(2) Uredbe. Priloga II vsebuje seznam sodišč ali pristojnih organov, ki so v državah članicah pristojni za obravnavo zahtev za razglasitev izvršljivosti. Priloga III navaja sodišča, pri katerih se lahko vložijo pravna sredstva zoper odločbe o razglasitvi izvršljivosti, v Prilogi IV pa so navedeni končni pritožbeni postopki zoper take odločitve. |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Uredbi (ES) št. 44/2001 navaja nacionalna pravila o pristojnosti, omenjena v členih 3(2) in 4(2) Uredbe. Priloga II vsebuje seznam sodišč ali pristojnih organov, ki so v državah članicah pristojni za obravnavo zahtev za razglasitev izvršljivosti. Priloga III navaja sodišča, pri katerih se lahko vložijo pravna sredstva zoper odločbe o razglasitvi izvršljivosti, v Prilogi IV pa so navedeni končni pritožbeni postopki zoper take odločitve.

| (2) | Priloge I, II in III k Uredbi (ES) št. 44/2001 so bile večkrat spremenjene, nazadnje z Uredbo Komisije (EU) št. 416/2010 (2), in sicer so bila posodobljena nacionalna pravila o pristojnosti ter seznami sodišč ali pristojnih organov. |
| --- | --- |

(2)

Priloge I, II in III k Uredbi (ES) št. 44/2001 so bile večkrat spremenjene, nazadnje z Uredbo Komisije (EU) št. 416/2010 (2), in sicer so bila posodobljena nacionalna pravila o pristojnosti ter seznami sodišč ali pristojnih organov.

| (3) | Države članice so uradno obvestile Komisijo o dodatnih spremembah seznamov, navedenih v prilogah I, II in IV. Poleg tega je treba uvodne določbe o Islandiji v prilogah III in IV odpraviti, saj Islandija ni država članica. Zaradi tega se zdi primerno objaviti prečiščene različice seznamov iz teh prilog. |
| --- | --- |

(3)

Države članice so uradno obvestile Komisijo o dodatnih spremembah seznamov, navedenih v prilogah I, II in IV. Poleg tega je treba uvodne določbe o Islandiji v prilogah III in IV odpraviti, saj Islandija ni država članica. Zaradi tega se zdi primerno objaviti prečiščene različice seznamov iz teh prilog.

| (4) | V skladu s členom 2 Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (3) bi bilo na podlagi mednarodnega prava treba to uredbo uporabiti za odnose med Evropsko unijo in Dansko. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 2 Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (3) bi bilo na podlagi mednarodnega prava treba to uredbo uporabiti za odnose med Evropsko unijo in Dansko.

| (5) | V skladu s členom 2(2)(g)–(j) tega sporazuma bi bilo treba uvodne določbe, ki se nanašajo na Dansko, ponoviti v prilogah od I do IV. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 2(2)(g)–(j) tega sporazuma bi bilo treba uvodne določbe, ki se nanašajo na Dansko, ponoviti v prilogah od I do IV.

| (6) | Zato bi bilo treba Uredbo (ES) št. 44/2001 ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(6)

Zato bi bilo treba Uredbo (ES) št. 44/2001 ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloge I do IV k Uredbi (ES) št. 44/2001 se nadomestijo z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.

V Bruslju, 22. februarja 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 12, 16.1.2001, str. 1.

1

(2)  UL L 119, 13.5.2010, str. 7.

2

(3)  UL L 299, 16.11.2005, str. 62.

3

---

PRILOGA

PRILOGA I

Pravila o pristojnosti iz člena 3(2) in člena 4(2)

—   V Belgiji: členi 5 do 14 Zakona z dne 16. julija 2004 o mednarodnem zasebnem pravu,

—   v Bolgariji: člen 4(1)(2) Zakonika o mednarodnem zasebnem pravu,

—   na Češkem: člen 86 Akta št. 99/1963 Coll., Zakonik o pravdnem postopku (občanský soudní řád), kakor je bil spremenjen,

—   na Danskem: člen 246(2) in (3) Akta o sodnem varstvu (lov om rettens pleje),

—   v Nemčiji: člen 23 Zakonika o civilnem postopku (Zivilprozeßordnung),

—   v Estoniji: člen 86 Zakonika o pravdnem postopku (tsiviilkohtumenetluse seadustik),

—   v Grčiji: člen 40 Zakonika o pravdnem postopku (Κώδικας Πολιτικής Δικονομίας),

—   v Franciji: člena 14 in 15 Civilnega zakonika (Code civil),

—   na Irskem: pravila, ki omogočajo, da pristojnost temelji na vročitvi pisanja o začetku postopka tožencu v času njegove začasne prisotnosti na Irskem,

—   v Italiji: člena 3 in 4 Zakona 218 z dne 31. maja 1995,

—   na Cipru: člen 21(2) Zakona o sodiščih št. 14 iz leta 1960, kakor je bil spremenjen,

—   v Latviji: člen 27 in odstavki 3, 5, 6 in 9 člena 28 Zakona o pravdnem postopku (Civilprocesa likums),

—   v Litvi: člen 31 Zakonika o pravdnem postopku (Civilinio proceso kodeksas),

—   v Luksemburgu: člena 14 in 15 Civilnega zakonika (Code civil),

—   na Madžarskem: člen 57 Zakonskega odloka št. 13 iz leta 1979 o mednarodnem zasebnem pravu (a nemzetközi magánjogról szóló 1979. évi 13. törvényerejű rendelet),

—   na Malti: členi 742, 743 in 744 Zakonika o organizaciji in civilnem postopku – poglavje 12 (Kodiċi ta' Organizzazzjoni u Proċedura Ċivili - Kap. 12) ter člen 549 Trgovinskega zakonika – poglavje 13 (Kodiċi tal-kummerċ - Kap. 13),

—   v Avstriji: člen 99 Zakona o sodni pristojnosti (Jurisdiktionsnorm),

—   na Poljskem: člen 1103(4) Zakonika o civilnem postopku (Kodeksu postępowania cywilnego),

—   na Portugalskem: člen 65(1)(b) Zakonika o civilnem postopku (Código de Processo Civil), če lahko obsega pravila o posebni pristojnosti, kot je pristojnost sodišča v kraju, v katerem je podružnica, predstavništvo ali poslovna enota (s sedežem na Portugalskem), če je tožena stranka glavna uprava (s sedežem v tuji državi), in člen 10 Zakonika o postopku v sporih iz delovnih razmerij (Código de Processo do Trabalho), če lahko obsega pravila o posebni pristojnosti, kot je pristojnost sodišča v kraju, kjer ima tožnik stalno prebivališče, v postopkih v zvezi z individualnimi pogodbami o zaposlitvi, ki jih začne delavec zoper delodajalca,

—   v Romuniji: členi 148–157 Zakona št. 105/1992 o odnosih v mednarodnem zasebnem pravu,

—   v Sloveniji: člen 48(2) Zakona o mednarodnem zasebnem pravu in postopku v povezavi s členom 47(2) Zakona o pravdnem postopku in člen 58 Zakona o mednarodnem zasebnem pravu in postopku v povezavi s členom 59 Zakona o pravdnem postopku,

—   na Slovaškem: členi 37 do 37e Zakona št. 97/1963 o mednarodnem zasebnem pravu in Poslovnik, ki se nanaša na Zakon,

—   na Finskem: odstavka 1 in 2 člena 18(1) poglavja 10 Zakonika o sodnem postopku (oikeudenkäymiskaari/rättegångsbalken),

—   na Švedskem: prvi stavek prvega odstavka oddelka 3 poglavja 10 Zakonika o sodnem postopku (rättegångsbalken),

—   v Združenem kraljestvu: pravila, ki omogočajo, da pristojnost temelji na:

PRILOGA II

Sodišča ali pristojni organi, pri katerih se lahko vloži zahteva iz člena 39, so naslednji:

—   v Belgiji: „tribunal de première instance“ ali „rechtbank van eerste aanleg“ ali „erstinstanzliches Gericht“,

—   v Bolgariji: „окръжния съд“,

—   na Češkem: „okresní soud“ ali „soudní exekutor“,

—   na Danskem: „byret“,

—   v Nemčiji:

| (a) | predsednik senata „Landgericht“; |
| --- | --- |

(a)

predsednik senata „Landgericht“;

| (b) | notar v postopku razglasitve izvršljivosti javne listine, |
| --- | --- |

(b)

notar v postopku razglasitve izvršljivosti javne listine,

—   v Estoniji: „maakohus“ (okrožno sodišče),

—   v Grčiji: „Μονομελές Πρωτοδικείο“,

—   v Španiji: „Juzgado de Primera Instancia“,

—   v Franciji:

| (a) | „greffier en chef du tribunal de grande instance“; |
| --- | --- |

(a)

„greffier en chef du tribunal de grande instance“;

| (b) | „président de la chambre départementale des notaires“ v primeru zahteve za razglasitev izvršljivosti notarske listine, |
| --- | --- |

(b)

„président de la chambre départementale des notaires“ v primeru zahteve za razglasitev izvršljivosti notarske listine,

—   na Irskem: „High Court“,

—   v Italiji: „corte d’ appello“,

—   na Cipru: „Επαρχιακό Δικαστήριο“ ali v primeru preživninske sodbe „Οικογενειακό Δικαστήριο“,

—   v Latviji: „rajona (pilsētas) tiesa“,

—   v Litvi: „Lietuvos apeliacinis teismas“,

—   v Luksemburgu: predsednik „tribunal d’arrondissement“,

—   na Madžarskem: „megyei bíróság székhelyén működő helyi bíróság“ in v Budimpešti „Budai Központi Kerületi Bíróság“,

—   na Malti: „Prim‘ Awla tal-Qorti Ċivili“ ali „Qorti tal-Maġistrati ta‘ Għawdex fil-ġurisdizzjoni superjuri tagħha“ ali v primeru preživninske sodbe „Reġistratur tal-Qorti“ preko „Ministru responsabbli għall-Ġustizzja“,

—   na Nizozemskem: „voorzieningenrechter van de rechtbank“,

—   v Avstriji: „Bezirksgericht“,

—   na Poljskem: „sąd okręgowy“,

—   na Portugalskem: „Tribunal de Comarca“,

—   v Romuniji: „Tribunal“,

—   v Sloveniji: okrožno sodišče,

—   na Slovaškem: „okresný súd“,

—   na Finskem: „käräjäoikeus/tingsrätt“,

—   na Švedskem: „Svea hovrätt“,

—   v Združenem kraljestvu:

(a)   v Angliji in Walesu: „High Court of Justice“ ali v primeru preživninske sodbe „Magistrates‘ Court“ preko „Secretary of State“;

(b)   na Škotskem: „Court of Session“ ali v primeru preživninske sodbe „Sheriff Court“ preko „Scottish Ministers“;

(c)   na Severnem Irskem: „High Court of Justice“ ali v primeru preživninske sodbe „Magistrate’s Court“ preko „Department of Justice“;

(d)   v Gibraltarju: „Supreme Court of Gibraltar“ ali v primeru preživninske sodbe „Magistrates‘ Court“ preko „Attorney General of Gibraltar“.

PRILOGA III

Sodišča, pri katerih je mogoče vložiti pravna sredstva iz člena 43(2), so naslednja:

| — | v Belgiji:
  (a)   pravno sredstvo toženca: „tribunal de première instance“ ali „rechtbank van eerste aanleg“ ali „erstinstanzliches Gericht“;
  (b)   pravno sredstvo vlagatelja zahteve: „Cour d’ appel“ ali „hof van beroep“, |
| --- | --- |

—

v Belgiji:

(a)   pravno sredstvo toženca: „tribunal de première instance“ ali „rechtbank van eerste aanleg“ ali „erstinstanzliches Gericht“;

(b)   pravno sredstvo vlagatelja zahteve: „Cour d’ appel“ ali „hof van beroep“,

| — | v Bolgariji: „Апелативен съд — София“, |
| --- | --- |

—

v Bolgariji: „Апелативен съд — София“,

| — | na Češkem: pritožbeno sodišče prek okrožnega sodišča, |
| --- | --- |

—

na Češkem: pritožbeno sodišče prek okrožnega sodišča,

| — | na Danskem: „landsret“, |
| --- | --- |

—

na Danskem: „landsret“,

| — | v Nemčiji: „Oberlandesgericht“, |
| --- | --- |

—

v Nemčiji: „Oberlandesgericht“,

| — | v Estoniji: „ringkonnakohus“, |
| --- | --- |

—

v Estoniji: „ringkonnakohus“,

| — | v Grčiji: „Εφετείο“, |
| --- | --- |

—

v Grčiji: „Εφετείο“,

| — | v Španiji: „Juzgado de Primera Instancia“, ki je izdalo odločbo, ki se izpodbija s pravnim sredstvom, o katerem mora odločiti „Audiencia Provincial“, |
| --- | --- |

—

v Španiji: „Juzgado de Primera Instancia“, ki je izdalo odločbo, ki se izpodbija s pravnim sredstvom, o katerem mora odločiti „Audiencia Provincial“,

| — | v Franciji:






  (a) | „cour d’appel“ glede odločb, s katerimi se zahtevi ugodi; |
| --- | --- | --- |

—

v Franciji:

(a)

„cour d’appel“ glede odločb, s katerimi se zahtevi ugodi;

| (b) | predsedujoči sodnik „tribunal de grande instance“ glede odločb, s katerimi se zahteva zavrne, |
| --- | --- |

(b)

predsedujoči sodnik „tribunal de grande instance“ glede odločb, s katerimi se zahteva zavrne,

| — | na Irskem: „High Court“, |
| --- | --- |

—

na Irskem: „High Court“,

| — | v Italiji: „corte d’ appello“, |
| --- | --- |

—

v Italiji: „corte d’ appello“,

| — | na Cipru: „Επαρχιακό Δικαστήριο“ ali v primeru preživninske sodbe „Οικογενειακό Δικαστήριο“, |
| --- | --- |

—

na Cipru: „Επαρχιακό Δικαστήριο“ ali v primeru preživninske sodbe „Οικογενειακό Δικαστήριο“,

| — | v Latviji: „Apgabaltiesa“ preko „rajona (pilsētas) tiesa“, |
| --- | --- |

—

v Latviji: „Apgabaltiesa“ preko „rajona (pilsētas) tiesa“,

| — | v Litvi: „Lietuvos apeliacinis teismas“, |
| --- | --- |

—

v Litvi: „Lietuvos apeliacinis teismas“,

| — | v Luksemburgu: „Cour supérieure de Justice“, ki zaseda kot pritožbeno sodišče za civilne zadeve, |
| --- | --- |

—

v Luksemburgu: „Cour supérieure de Justice“, ki zaseda kot pritožbeno sodišče za civilne zadeve,

| — | na Madžarskem: lokalno sodišče, ki se nahaja na sedežu okrožnega sodišča (v Budimpešti Osrednje okrožno sodišče Budima), o pravnem sredstvu razsodi okrožno sodišče (v Budimpešti Glavno sodišče), |
| --- | --- |

—

na Madžarskem: lokalno sodišče, ki se nahaja na sedežu okrožnega sodišča (v Budimpešti Osrednje okrožno sodišče Budima), o pravnem sredstvu razsodi okrožno sodišče (v Budimpešti Glavno sodišče),

| — | na Malti: „Qorti ta‘ l-Appell“ v skladu s postopkom za vložitev pravnih sredstev, določenim v „Kodiċi ta‘ Organizzazzjoni u Proċedura Ċivili - Kap.12“, ali v primeru preživninske sodbe „ċitazzjoni“ pred „Prim‘ Awla tal-Qorti ivili jew il-Qorti tal-Maġistrati ta‘ Għawdex fil-ġurisdizzjoni superjuri tagħha‘“, |
| --- | --- |

—

na Malti: „Qorti ta‘ l-Appell“ v skladu s postopkom za vložitev pravnih sredstev, določenim v „Kodiċi ta‘ Organizzazzjoni u Proċedura Ċivili - Kap.12“, ali v primeru preživninske sodbe „ċitazzjoni“ pred „Prim‘ Awla tal-Qorti ivili jew il-Qorti tal-Maġistrati ta‘ Għawdex fil-ġurisdizzjoni superjuri tagħha‘“,

| — | na Nizozemskem: „rechtbank“, |
| --- | --- |

—

na Nizozemskem: „rechtbank“,

| — | v Avstriji: „Landesgericht“ preko „Bezirksgericht“, |
| --- | --- |

—

v Avstriji: „Landesgericht“ preko „Bezirksgericht“,

| — | na Poljskem: „sąd apelacyjny“ preko „sąd okręgowy“, |
| --- | --- |

—

na Poljskem: „sąd apelacyjny“ preko „sąd okręgowy“,

| — | na Portugalskem je pristojno sodišče „Tribunal da Relação“. Pravna sredstva se vložijo v skladu z veljavno zakonodajo s predložitvijo zahtevka sodišču, ki je izdalo sporno odločbo, |
| --- | --- |

—

na Portugalskem je pristojno sodišče „Tribunal da Relação“. Pravna sredstva se vložijo v skladu z veljavno zakonodajo s predložitvijo zahtevka sodišču, ki je izdalo sporno odločbo,

| — | v Romuniji: „Curte de Apel“, |
| --- | --- |

—

v Romuniji: „Curte de Apel“,

| — | v Sloveniji: okrožno sodišče, |
| --- | --- |

—

v Sloveniji: okrožno sodišče,

| — | na Slovaškem: pritožbeno sodišče preko okrožnega sodišča, katerega odločba je predmet pritožbe, |
| --- | --- |

—

na Slovaškem: pritožbeno sodišče preko okrožnega sodišča, katerega odločba je predmet pritožbe,

| — | na Finskem: „hovioikeus/hovrätt“, |
| --- | --- |

—

na Finskem: „hovioikeus/hovrätt“,

| — | na Švedskem: „Svea hovrätt“, |
| --- | --- |

—

na Švedskem: „Svea hovrätt“,

| — | v Združenem kraljestvu:
  (a)   v Angliji in Walesu: „High Court of Justice“ ali v primeru preživninske sodbe „Magistrates‘ Court“;
  (b)   na Škotskem: „Court of Session“ ali v primeru preživninske sodbe „Sheriff Court“;
  (c)   na Severnem Irskem: „High Court of Justice“ ali v primeru preživninske sodbe „Magistrates‘ Court“,
  (d)   v Gibraltarju: „Supreme Court of Gibraltar“ ali v primeru preživninske sodbe „Magistrates‘ Court“. |
| --- | --- |

—

v Združenem kraljestvu:

(a)   v Angliji in Walesu: „High Court of Justice“ ali v primeru preživninske sodbe „Magistrates‘ Court“;

(b)   na Škotskem: „Court of Session“ ali v primeru preživninske sodbe „Sheriff Court“;

(c)   na Severnem Irskem: „High Court of Justice“ ali v primeru preživninske sodbe „Magistrates‘ Court“,

(d)   v Gibraltarju: „Supreme Court of Gibraltar“ ali v primeru preživninske sodbe „Magistrates‘ Court“.

PRILOGA IV

Pravna sredstva, ki jih je mogoče vložiti v skladu s členom 44, so naslednja:

| — | v Belgiji, Grčiji, Španiji, Franciji, Italiji, Luksemburgu in na Nizozemskem: kasacijska pritožba, |
| --- | --- |

—

v Belgiji, Grčiji, Španiji, Franciji, Italiji, Luksemburgu in na Nizozemskem: kasacijska pritožba,

| — | v Bolgariji: „обжалване пред Върховния касационен съд“, |
| --- | --- |

—

v Bolgariji: „обжалване пред Върховния касационен съд“,

| — | na Češkem: „dovolání“ in „žaloba pro zmatečnost“, |
| --- | --- |

—

na Češkem: „dovolání“ in „žaloba pro zmatečnost“,

| — | na Danskem: pravno sredstvo na „Højesteret“ z dovoljenjem „Procesbevillingsnævnet“, |
| --- | --- |

—

na Danskem: pravno sredstvo na „Højesteret“ z dovoljenjem „Procesbevillingsnævnet“,

| — | v Nemčiji: „Rechtsbeschwerde“, |
| --- | --- |

—

v Nemčiji: „Rechtsbeschwerde“,

| — | v Estoniji: „kassatsioonikaebus“, |
| --- | --- |

—

v Estoniji: „kassatsioonikaebus“,

| — | na Irskem: pravno sredstvo v zvezi s pravnim vprašanjem, o katerem odloča vrhovno sodišče, |
| --- | --- |

—

na Irskem: pravno sredstvo v zvezi s pravnim vprašanjem, o katerem odloča vrhovno sodišče,

| — | na Cipru: pravno sredstvo, o katerem odloča vrhovno sodišče, |
| --- | --- |

—

na Cipru: pravno sredstvo, o katerem odloča vrhovno sodišče,

| — | v Latviji: pravno sredstvo na „Augstākās tiesas Senātā“ preko „Apgabaltiesā“, |
| --- | --- |

—

v Latviji: pravno sredstvo na „Augstākās tiesas Senātā“ preko „Apgabaltiesā“,

| — | v Litvi: pravno sredstvo na „Lietuvos Aukščiausiasis Teismas“, |
| --- | --- |

—

v Litvi: pravno sredstvo na „Lietuvos Aukščiausiasis Teismas“,

| — | na Madžarskem: „felülvizsgálati kérelem“, |
| --- | --- |

—

na Madžarskem: „felülvizsgálati kérelem“,

| — | na Malti ni možnosti dodatnega pravnega sredstva; v primeru preživninske sodbe „Qorti ta‘ l-Appell“ v skladu s postopkom, določenim za pravno sredstvo v „kodiċi ta‘ Organizzazzjoni u Procedura Ċivili - Kap. 12“, |
| --- | --- |

—

na Malti ni možnosti dodatnega pravnega sredstva; v primeru preživninske sodbe „Qorti ta‘ l-Appell“ v skladu s postopkom, določenim za pravno sredstvo v „kodiċi ta‘ Organizzazzjoni u Procedura Ċivili - Kap. 12“,

| — | v Avstriji: „Revisionsrekurs“, |
| --- | --- |

—

v Avstriji: „Revisionsrekurs“,

| — | na Poljskem: „skarga kasacyjna“, |
| --- | --- |

—

na Poljskem: „skarga kasacyjna“,

| — | na Portugalskem: pravno sredstvo v zvezi s pravnim vprašanjem, |
| --- | --- |

—

na Portugalskem: pravno sredstvo v zvezi s pravnim vprašanjem,

| — | v Romuniji: „contestatie in anulare“ ali „revizuire“, |
| --- | --- |

—

v Romuniji: „contestatie in anulare“ ali „revizuire“,

| — | v Sloveniji s pravnim sredstvom na Vrhovno sodišče Republike Slovenije, |
| --- | --- |

—

v Sloveniji s pravnim sredstvom na Vrhovno sodišče Republike Slovenije,

| — | na Slovaškem: „dovolanie“, |
| --- | --- |

—

na Slovaškem: „dovolanie“,

| — | na Finskem: pravno sredstvo na „korkein oikeus/högsta domstolen“, |
| --- | --- |

—

na Finskem: pravno sredstvo na „korkein oikeus/högsta domstolen“,

| — | na Švedskem: pravno sredstvo na „Högsta domstolen“, |
| --- | --- |

—

na Švedskem: pravno sredstvo na „Högsta domstolen“,

| — | v Združenem kraljestvu: eno samo pravno sredstvo, ki je omejeno na pravna vprašanja. |
| --- | --- |

—

v Združenem kraljestvu: eno samo pravno sredstvo, ki je omejeno na pravna vprašanja.

---

| 23.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/11

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 157/2012

z dne 22. februarja 2012

o spremembi in odstopanju od Uredbe (ES) št. 2535/2001 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede uvoznega režima za mleko in mlečne proizvode ter o odprtju tarifnih kvot

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1) ter zlasti člena 144(1) in člena 148(c) v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko Unijo in Kraljevino Norveško o dodatnih trgovinskih preferencialih za kmetijske proizvode, dosežen na podlagi člena 19 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, ki je bil odobren s Sklepom Sveta 2011/818/EU (2), določa povečanje letne brezcarinske tarifne kvote za uvoz in razširitev na vse vrste sira s poreklom z Norveške od 1. januarja 2012. Te spremembe je treba vključiti v člene 5 in 19 Uredbe Komisije (ES) št. 2535/2001 (3) in v del H Priloge I k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko Unijo in Kraljevino Norveško o dodatnih trgovinskih preferencialih za kmetijske proizvode, dosežen na podlagi člena 19 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, ki je bil odobren s Sklepom Sveta 2011/818/EU (2), določa povečanje letne brezcarinske tarifne kvote za uvoz in razširitev na vse vrste sira s poreklom z Norveške od 1. januarja 2012. Te spremembe je treba vključiti v člene 5 in 19 Uredbe Komisije (ES) št. 2535/2001 (3) in v del H Priloge I k navedeni uredbi.

| (2) | Trenutna kvota se upravlja na podlagi enoletnega obdobja, ki traja od julija do junija, medtem ko se bo povečana kvota upravljala na podlagi koledarskega leta. Z odstopanjem od člena 6 Uredbe (ES) št. 2535/2001, ki določa delitev na dva enaka dela za šestmesečni obdobji, je treba pri razpoložljivi količini za leto 2012 upoštevati količino 2 000 ton, ki je bila za prvo polovico leta 2012 na voljo že v letu 2011. Za zadevno podobdobje, ki se zaradi organizacijskih razlogov začne 1. marca 2012, je tako na voljo le 1 600 ton. Ta uredba ne sme posegati v količino 2 000 ton, ki je že bila na voljo za obdobje od 1. januarja 2012 do 30. junija 2012. |
| --- | --- |

(2)

Trenutna kvota se upravlja na podlagi enoletnega obdobja, ki traja od julija do junija, medtem ko se bo povečana kvota upravljala na podlagi koledarskega leta. Z odstopanjem od člena 6 Uredbe (ES) št. 2535/2001, ki določa delitev na dva enaka dela za šestmesečni obdobji, je treba pri razpoložljivi količini za leto 2012 upoštevati količino 2 000 ton, ki je bila za prvo polovico leta 2012 na voljo že v letu 2011. Za zadevno podobdobje, ki se zaradi organizacijskih razlogov začne 1. marca 2012, je tako na voljo le 1 600 ton. Ta uredba ne sme posegati v količino 2 000 ton, ki je že bila na voljo za obdobje od 1. januarja 2012 do 30. junija 2012.

| (3) | Ker je rok za vložitev zahtevkov za uvozno dovoljenje za prvo polovico leta 2012 iz člena 14(1)(a) Uredbe (ES) št. 2535/2001 že potekel, je treba sprejeti določbo za novo obdobje za vložitev zahtevkov za uvozno dovoljenje in za odstopanje od navedenega člena glede količine 1 600 ton za podobdobje marec–junij 2012. Da vlagatelji, ki so vložili zahtevke za količino 2 000 ton že v novembru 2011, ne bi bili izvzeti iz novega roka za vložitev zahtevkov, je primerno določiti odstopanje od člena 6(1) Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (4). |
| --- | --- |

(3)

Ker je rok za vložitev zahtevkov za uvozno dovoljenje za prvo polovico leta 2012 iz člena 14(1)(a) Uredbe (ES) št. 2535/2001 že potekel, je treba sprejeti določbo za novo obdobje za vložitev zahtevkov za uvozno dovoljenje in za odstopanje od navedenega člena glede količine 1 600 ton za podobdobje marec–junij 2012. Da vlagatelji, ki so vložili zahtevke za količino 2 000 ton že v novembru 2011, ne bi bili izvzeti iz novega roka za vložitev zahtevkov, je primerno določiti odstopanje od člena 6(1) Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (4).

| (4) | Člen 11(1) Uredbe (ES) št. 1301/2006 določa obveščanje o količinah, zajetih v uvozna dovoljenja, v dveh mesecih po izteku obdobja veljavnosti zadevnih dovoljenj. Vendar mora Komisija za dobro upravljanje to informacijo prejeti že prej. Zato je v členu 16 Uredbe (ES) št. 2535/2001 treba primerno določiti obveznost obveščanja. |
| --- | --- |

(4)

Člen 11(1) Uredbe (ES) št. 1301/2006 določa obveščanje o količinah, zajetih v uvozna dovoljenja, v dveh mesecih po izteku obdobja veljavnosti zadevnih dovoljenj. Vendar mora Komisija za dobro upravljanje to informacijo prejeti že prej. Zato je v členu 16 Uredbe (ES) št. 2535/2001 treba primerno določiti obveznost obveščanja.

| (5) | Uredbo Sveta (ES) št. 2535/2001 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Uredbo Sveta (ES) št. 2535/2001 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba Uredbe (ES) št. 2535/2001

Uredba (ES) št. 2535/2001 se spremeni:

| 1. | V členu 5 se točka (h) nadomesti z naslednjim besedilom:






  „(h) | kvote, ki jih določa Priloga V k Sporazumu med Evropsko Unijo in Kraljevino Norveško, odobrenem s Sklepom Sveta 2011/818/EU (5), v nadaljnjem besedilu „Sporazum z Norveško“; |
| --- | --- | --- |

1.

V členu 5 se točka (h) nadomesti z naslednjim besedilom:

„(h)

kvote, ki jih določa Priloga V k Sporazumu med Evropsko Unijo in Kraljevino Norveško, odobrenem s Sklepom Sveta 2011/818/EU (5), v nadaljnjem besedilu „Sporazum z Norveško“;

| 2. | V členu 16 se doda odstavek 5:
  „5.   Z odstopanjem od točke (b) prvega pododstavka člena 11(1) Uredbe (ES) št. 1301/2006 v zvezi z drugim pododstavkom navedenega člena, države članice obvestijo Komisijo o količinah, zajetih v izdana uvozna dovoljenja, vključno z ničnimi zahtevki, v desetih delovnih dneh po izteku obdobja za izdajo dovoljenj iz odstavka 1 tega člena.“ |
| --- | --- |

2.

V členu 16 se doda odstavek 5:

„5.   Z odstopanjem od točke (b) prvega pododstavka člena 11(1) Uredbe (ES) št. 1301/2006 v zvezi z drugim pododstavkom navedenega člena, države članice obvestijo Komisijo o količinah, zajetih v izdana uvozna dovoljenja, vključno z ničnimi zahtevki, v desetih delovnih dneh po izteku obdobja za izdajo dovoljenj iz odstavka 1 tega člena.“

| 3. | V členu 19(1) se točka (g) nadomesti z naslednjim besedilom:






  „(g) | predpisi iz točke 9 Sporazuma z Norveško;“ |
| --- | --- | --- |

3.

V členu 19(1) se točka (g) nadomesti z naslednjim besedilom:

„(g)

predpisi iz točke 9 Sporazuma z Norveško;“

| 4. | Poglavje H Priloge I nadomesti besedilo Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

4.

Poglavje H Priloge I nadomesti besedilo Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Odstopanje od uredb (ES) št. 2535/2001 in (ES) št. 1301/2006

1.   Z odstopanjem od člena 14(1)(a) Uredbe (ES) št. 2535/2001 in člena 6(1) Uredbe (ES) št. 1301/2006, se zahtevki za uvozna dovoljenja, ki se nanašajo na kvote za obdobje od 1. marca do 30 junija 2012 in količino 1 600 ton, kot je določeno v Poglavju H Priloge I k Uredbi (ES) št. 2535/2001, kot je spremenjeno s Prilogo k tej uredbi, lahko vložijo od 1. do 10. marca 2012.

Ti zahtevki se nanašajo na količino najmanj 10 ton.

2.   Uvozna dovoljenja, izdana v skladu z odstavkom 1, so veljavna do 30. junija 2012.

Člen 3

Začetek veljavnosti in uporabe

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. marca 2012.

Ta uredba ne posega v količino 2 000 ton, ki je na voljo za obdobje od 1. januarja 2012 do 30. junija 2012.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. februarja 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 327, 9.12.2011, str. 1.

2

(3)  UL L 341, 22.12.2001, str. 29.

3

(4)  UL L 238, 1.9.2006, str. 13.

4

(5)  UL L 327, 9.12.2011, str. 1.“

5

---

PRILOGA

„I. H

TARIFNE KVOTE PO PRILOGI I K SPORAZUMU Z NORVEŠKO

Kvota od januarja do decembra

| Številka kvote | Oznaka KN | Poimenovanje | Carina | Kvota od 1. marca do 30. junija 2012
  (v tonah) | Kvota od 1. julija do 31. decembra 2012
  (v tonah) | Kvota od 1. januarja 2013
  (v tonah) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Letno | Šestmesečno |
| 09.4179 | 0406 | Sir in skuta | oproščeno | 1 600 | 3 600 | 7 200 | 3 600“ |

Številka kvote

Oznaka KN

Poimenovanje

Carina

Kvota od 1. marca do 30. junija 2012

(v tonah)

Kvota od 1. julija do 31. decembra 2012

(v tonah)

Kvota od 1. januarja 2013

(v tonah)

Letno

Šestmesečno

09.4179

0406

Sir in skuta

oproščeno

1 600

3 600

7 200

3 600“

---

| 23.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/14

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 158/2012

z dne 22. februarja 2012

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. februarja 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | IL | 107,2 |
| JO | 78,3 |
| MA | 83,6 |
| TN | 77,6 |
| TR | 125,6 |
| ZZ | 94,5 |
| 0707 00 05 | JO | 134,1 |
| MA | 94,2 |
| TR | 169,2 |
| ZZ | 132,5 |
| 0709 93 10 | MA | 63,8 |
| TR | 159,6 |
| ZZ | 111,7 |
| 0805 10 20 | EG | 47,8 |
| IL | 70,4 |
| MA | 50,5 |
| TN | 56,1 |
| TR | 74,1 |
| ZZ | 59,8 |
| 0805 20 10 | IL | 137,1 |
| MA | 89,6 |
| ZZ | 113,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | EG | 83,5 |
| IL | 120,2 |
| MA | 97,2 |
| TR | 69,2 |
| ZZ | 92,5 |
| 0805 50 10 | EG | 74,4 |
| TR | 51,2 |
| ZZ | 62,8 |
| 0808 10 80 | CA | 136,5 |
| CL | 98,4 |
| CN | 98,3 |
| MK | 29,3 |
| US | 149,9 |
| ZZ | 102,5 |
| 0808 30 90 | AR | 108,8 |
| CL | 120,5 |
| CN | 56,7 |
| US | 127,1 |
| ZA | 87,3 |
| ZZ | 100,1 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

IL

107,2

JO

78,3

MA

83,6

TN

77,6

TR

125,6

ZZ

94,5

0707 00 05

JO

134,1

MA

94,2

TR

169,2

ZZ

132,5

0709 93 10

MA

63,8

TR

159,6

ZZ

111,7

0805 10 20

EG

47,8

IL

70,4

MA

50,5

TN

56,1

TR

74,1

ZZ

59,8

0805 20 10

IL

137,1

MA

89,6

ZZ

113,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

EG

83,5

IL

120,2

MA

97,2

TR

69,2

ZZ

92,5

0805 50 10

EG

74,4

TR

51,2

ZZ

62,8

0808 10 80

CA

136,5

CL

98,4

CN

98,3

MK

29,3

US

149,9

ZZ

102,5

0808 30 90

AR

108,8

CL

120,5

CN

56,7

US

127,1

ZA

87,3

ZZ

100,1

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 23.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/16 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/16

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 159/2012

z dne 22. februarja 2012

o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, ki so za tržno leto 2011/2012 določene z Izvedbeno uredbo (EU) št. 971/2011

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 951/2006 z dne 30. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 glede trgovine s tretjimi državami v sektorju sladkorja (2) in zlasti drugega stavka drugega pododstavka odstavka 2 člena 36 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2011/2012 so določene z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 971/2011 (3). Navedene cene in uvozne dajatve so bile nazadnje spremenjene z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 142/2012 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2011/2012 so določene z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 971/2011 (3). Navedene cene in uvozne dajatve so bile nazadnje spremenjene z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 142/2012 (4).

| (2) | Iz podatkov, ki so trenutno na voljo Komisiji, je razvidno, da je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s členom 36 Uredbe (ES) št. 951/2006. |
| --- | --- |

(2)

Iz podatkov, ki so trenutno na voljo Komisiji, je razvidno, da je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s členom 36 Uredbe (ES) št. 951/2006.

| (3) | Ker je treba zagotoviti, da se ta ukrep uporablja čim prej po tem, ko se zagotovijo ažurirani podatki, mora ta uredba začeti veljati na dan objave – |
| --- | --- |

(3)

Ker je treba zagotoviti, da se ta ukrep uporablja čim prej po tem, ko se zagotovijo ažurirani podatki, mora ta uredba začeti veljati na dan objave –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za proizvode iz člena 36 Uredbe (ES) št. 951/2006, ki so za tržno leto 2011/2012 določene z Izvedbeno uredbo (EU) št. 971/2011, se spremenijo v skladu s prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. februarja 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 178, 1.7.2006, str. 24.

2

(3)  UL L 254, 30.9.2011, str. 12.

3

(4)  UL L 47, 18.2.2012, str. 22.

4

---

PRILOGA

Spremenjene reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter proizvode z oznako KN 1702 90 95, ki se uporabljajo od 23. februarja 2012

| (v EUR) |
| --- |
| Oznaka KN | Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda | Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda |
| 1701 12 10 (1) | 44,16 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 44,16 | 1,36 |
| 1701 13 10 (1) | 44,16 | 0,00 |
| 1701 13 90 (1) | 44,16 | 1,66 |
| 1701 14 10 (1) | 44,16 | 0,00 |
| 1701 14 90 (1) | 44,16 | 1,66 |
| 1701 91 00 (2) | 48,40 | 2,95 |
| 1701 99 10 (2) | 48,40 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 48,40 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,48 | 0,23 |

(v EUR)

Oznaka KN

Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda

Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda

1701 12 10 (1)

44,16

0,00

1701 12 90 (1)

44,16

1,36

1701 13 10 (1)

44,16

0,00

1701 13 90 (1)

44,16

1,66

1701 14 10 (1)

44,16

0,00

1701 14 90 (1)

44,16

1,66

1701 91 00 (2)

48,40

2,95

1701 99 10 (2)

48,40

0,00

1701 99 90 (2)

48,40

0,00

1702 90 95 (3)

0,48

0,23

---

(1)  Določitev za standardno kakovost v skladu s točko III Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(2)  Določitev za standardno kakovost v skladu s točko II Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(3)  Določitev na 1 % vsebnosti saharoze.

---

DIREKTIVE

| 23.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/18

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2012/4/EU

z dne 22. februarja 2012

o spremembi Direktive 2008/43/ES o vzpostavitvi sistema za identifikacijo in sledljivost eksplozivov za civilno uporabo v skladu z Direktivo Sveta 93/15/EGS

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 93/15/EGS z dne 5. aprila 1993 o usklajevanju določb v zvezi z dajanjem eksplozivov za civilno uporabo v promet in njihovim nadzorom (1) ter zlasti drugega stavka drugega odstavka člena 14 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Za vžigalne vrvice, vključno s počasi gorečimi vžigalnimi vrvicami in perkusijskimi kapicami, se uporabljajo določbe Direktive 93/15/EGS, vendar se bolj kot v eksplozivne namene uporabljajo v pirotehniki. Morebitni učinki njihove zlorabe so verjetno podobni učinkom zlorabe pirotehničnih izdelkov, za katere je značilna nizka raven tveganja, zato so v primerjavi z učinki drugih vrst eksplozivov navedeni učinki precej blažji. Zaradi sorazmernosti je treba vžigalne vrvice, vključno s počasi gorečimi vžigalnimi vrvicami in perkusijskimi kapicami, izvzeti iz sistema za identifikacijo in sledljivost eksplozivov za civilno uporabo. |
| --- | --- |

(1)

Za vžigalne vrvice, vključno s počasi gorečimi vžigalnimi vrvicami in perkusijskimi kapicami, se uporabljajo določbe Direktive 93/15/EGS, vendar se bolj kot v eksplozivne namene uporabljajo v pirotehniki. Morebitni učinki njihove zlorabe so verjetno podobni učinkom zlorabe pirotehničnih izdelkov, za katere je značilna nizka raven tveganja, zato so v primerjavi z učinki drugih vrst eksplozivov navedeni učinki precej blažji. Zaradi sorazmernosti je treba vžigalne vrvice, vključno s počasi gorečimi vžigalnimi vrvicami in perkusijskimi kapicami, izvzeti iz sistema za identifikacijo in sledljivost eksplozivov za civilno uporabo.

| (2) | Za razvoj računalniških sistemov za izvajanje sistema za identifikacijo in sledljivost eksplozivov je bilo potrebnega več časa, kot je bilo prvotno pričakovano. Potreben je odlog uporabe Direktive Komisije 2008/43/ES (2), da se industriji eksplozivov zagotovi dodaten čas za dokončen razvoj, preskušanje, validacijo in posledično povečanje varnosti elektronskih sistemov, potrebnih za izvajanje Direktive 2008/43/ES. V ta namen je treba obveznost proizvajalcev in uvoznikov o označevanju eksplozivov odložiti za eno leto, do 5. aprila 2013. Potreben je dodaten čas, da bodo predpisane sisteme elektronskega sledenja lahko začeli uporabljati vsi akterji v dobavni verigi. Poleg tega bodo v dobavni verigi še naprej zaloge eksploziv z dolgim rokom uporabnosti, ki so bila proizvedena že prej in jih ni bilo treba označiti v skladu z Direktivo 2008/43/ES, ni pa smiselno predpisati, da podjetja vodijo različne vrste evidence. Zato je treba obveznost zbiranja podatkov in vodenja evidence odložiti za tri leta, do 5. aprila 2015. |
| --- | --- |

(2)

Za razvoj računalniških sistemov za izvajanje sistema za identifikacijo in sledljivost eksplozivov je bilo potrebnega več časa, kot je bilo prvotno pričakovano. Potreben je odlog uporabe Direktive Komisije 2008/43/ES (2), da se industriji eksplozivov zagotovi dodaten čas za dokončen razvoj, preskušanje, validacijo in posledično povečanje varnosti elektronskih sistemov, potrebnih za izvajanje Direktive 2008/43/ES. V ta namen je treba obveznost proizvajalcev in uvoznikov o označevanju eksplozivov odložiti za eno leto, do 5. aprila 2013. Potreben je dodaten čas, da bodo predpisane sisteme elektronskega sledenja lahko začeli uporabljati vsi akterji v dobavni verigi. Poleg tega bodo v dobavni verigi še naprej zaloge eksploziv z dolgim rokom uporabnosti, ki so bila proizvedena že prej in jih ni bilo treba označiti v skladu z Direktivo 2008/43/ES, ni pa smiselno predpisati, da podjetja vodijo različne vrste evidence. Zato je treba obveznost zbiranja podatkov in vodenja evidence odložiti za tri leta, do 5. aprila 2015.

| (3) | Nekateri izdelki so premajhni, da bi bilo nanje mogoče namestiti oznako kraja izdelave in elektronsko berljive informacije. Namestitev identifikacijske oznake pri nekaterih drugih izdelkih tehnično ni mogoča zaradi njihove oblike ali zasnove. V navedenih primerih je treba zahtevano identifikacijsko oznako namestiti na vsako najmanjšo enoto embalaže. Prihodnji tehnični napredek bo morda omogočil namestitev kode kraja izdelave in elektronsko berljivih informacij na navedene izdelke. Zato mora Komisija do konca leta 2020 izvesti pregled in oceniti, ali je mogoče zahtevane informacije namestiti na same izdelke. |
| --- | --- |

(3)

Nekateri izdelki so premajhni, da bi bilo nanje mogoče namestiti oznako kraja izdelave in elektronsko berljive informacije. Namestitev identifikacijske oznake pri nekaterih drugih izdelkih tehnično ni mogoča zaradi njihove oblike ali zasnove. V navedenih primerih je treba zahtevano identifikacijsko oznako namestiti na vsako najmanjšo enoto embalaže. Prihodnji tehnični napredek bo morda omogočil namestitev kode kraja izdelave in elektronsko berljivih informacij na navedene izdelke. Zato mora Komisija do konca leta 2020 izvesti pregled in oceniti, ali je mogoče zahtevane informacije namestiti na same izdelke.

| (4) | Direktivo 2008/43/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Direktivo 2008/43/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni v tej direktivi, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 13(1) Direktive 93/15/ES – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni v tej direktivi, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 13(1) Direktive 93/15/ES –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Direktiva 2008/43/ES se spremeni:

| 1. | V členu 2 se dodajo naslednje točke (d), (e) in (f):






  „(d) | vžigalne vrvice, pri katerih gre za neeksplozivne vžigalne naprave; |
| --- | --- | --- |

1.

V členu 2 se dodajo naslednje točke (d), (e) in (f):

„(d)

vžigalne vrvice, pri katerih gre za neeksplozivne vžigalne naprave;

| (e) | počasi goreče vžigalne vrvice, sestavljene iz jedra iz drobnozrnatega smodnika, ki ga obdaja prožna tkanina z enim ali več zunanjimi zaščitnimi ovoji, in ki pri vžigu gorijo pri vnaprej določeni hitrosti brez zunanjega eksplozivnega učinka; |
| --- | --- |

(e)

počasi goreče vžigalne vrvice, sestavljene iz jedra iz drobnozrnatega smodnika, ki ga obdaja prožna tkanina z enim ali več zunanjimi zaščitnimi ovoji, in ki pri vžigu gorijo pri vnaprej določeni hitrosti brez zunanjega eksplozivnega učinka;

| (f) | perkusijske kapice, ki so sestavljene iz kovinske ali plastične kapice z majhno količino primarne eksplozivne mešanice, ki se vžge pri udarcu, ter se uporabljajo kot vžigalni elementi v nabojih za lahko strelno orožje ali v perkusijskih netilkah za pogonske polnitve.“ |
| --- | --- |

(f)

perkusijske kapice, ki so sestavljene iz kovinske ali plastične kapice z majhno količino primarne eksplozivne mešanice, ki se vžge pri udarcu, ter se uporabljajo kot vžigalni elementi v nabojih za lahko strelno orožje ali v perkusijskih netilkah za pogonske polnitve.“

| 2. | Člen 7 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 7
  Vžigalne kapice
  Identifikacijska oznaka za vžigalne kapice je sestavljena iz samolepilne etikete ali neposrednega natisa ali žiga na ohišju detonatorja. Pripadajoča etiketa se namesti na vsako kaseto detonatorjev.
  Poleg tega lahko podjetja uporabijo pasivno inertno elektronsko tablico, pritrjeno na vsak detonator, in pripadajočo tablico za vsako kaseto detonatorjev.“ |
| --- | --- |

2.

Člen 7 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 7

Vžigalne kapice

Identifikacijska oznaka za vžigalne kapice je sestavljena iz samolepilne etikete ali neposrednega natisa ali žiga na ohišju detonatorja. Pripadajoča etiketa se namesti na vsako kaseto detonatorjev.

Poleg tega lahko podjetja uporabijo pasivno inertno elektronsko tablico, pritrjeno na vsak detonator, in pripadajočo tablico za vsako kaseto detonatorjev.“

| 3. | Člena 9 in 10 se nadomestita z naslednjim:
  „Člen 9
  Netilke in ojačevalci eksplozije
  Identifikacijska oznaka za netilke, razen tistih iz člena 2, in ojačevalce eksplozije je sestavljena iz samolepilne etikete ali neposrednega natisa na taki netilki ali ojačevalcu eksplozije. Pripadajoča etiketa se namesti na vsako kaseto takih netilk in ojačevalcev eksplozije.
  Poleg tega lahko podjetja uporabijo pasivno inertno elektronsko tablico, pritrjeno na vsako tako netilko in ojačevalec eksplozije, ter pripadajočo tablico za vsako kaseto takih netilk in ojačevalcev eksplozije.
  Člen 10
  Detonacijske vrvice
  Identifikacijska oznaka za detonacijske vrvice je sestavljena iz samolepilne etikete ali neposrednega natisa na vžigalni tuljavi. Identifikacijska oznaka se namesti na vsakih pet metrov na zunanjem ovoju vrvice ali na ekstrudiranem plastičnem notranjem sloju tik pod zunanjim vlaknom vrvice. Pripadajoča etiketa se namesti na vsako kaseto detonacijske vrvice.
  Poleg tega lahko podjetja uporabijo pasivno inertno elektronsko tablico, vstavljeno v detonacijsko vrvico, in pripadajočo tablico za vsako kaseto detonacijske vrvice.“ |
| --- | --- |

3.

Člena 9 in 10 se nadomestita z naslednjim:

„Člen 9

Netilke in ojačevalci eksplozije

Identifikacijska oznaka za netilke, razen tistih iz člena 2, in ojačevalce eksplozije je sestavljena iz samolepilne etikete ali neposrednega natisa na taki netilki ali ojačevalcu eksplozije. Pripadajoča etiketa se namesti na vsako kaseto takih netilk in ojačevalcev eksplozije.

Poleg tega lahko podjetja uporabijo pasivno inertno elektronsko tablico, pritrjeno na vsako tako netilko in ojačevalec eksplozije, ter pripadajočo tablico za vsako kaseto takih netilk in ojačevalcev eksplozije.

Člen 10

Detonacijske vrvice

Identifikacijska oznaka za detonacijske vrvice je sestavljena iz samolepilne etikete ali neposrednega natisa na vžigalni tuljavi. Identifikacijska oznaka se namesti na vsakih pet metrov na zunanjem ovoju vrvice ali na ekstrudiranem plastičnem notranjem sloju tik pod zunanjim vlaknom vrvice. Pripadajoča etiketa se namesti na vsako kaseto detonacijske vrvice.

Poleg tega lahko podjetja uporabijo pasivno inertno elektronsko tablico, vstavljeno v detonacijsko vrvico, in pripadajočo tablico za vsako kaseto detonacijske vrvice.“

| 4. | Drugi pododstavek člena 15(1) se nadomesti z:
  „Navedene predpise uporabljajo od 5. aprila 2013. Določbe, potrebne za skladnost s členom 3(6) ter členoma 13 in 14, pa uporabljajo od 5. aprila 2015.“ |
| --- | --- |

4.

Drugi pododstavek člena 15(1) se nadomesti z:

„Navedene predpise uporabljajo od 5. aprila 2013. Določbe, potrebne za skladnost s členom 3(6) ter členoma 13 in 14, pa uporabljajo od 5. aprila 2015.“

| 5. | Vstavi se naslednji člen 15a:
  „Člen 15a
  Komisija do 31. decembra 2020 opravi pregled, da se oceni, ali tehnični napredek omogoča preklic izjem iz točke 3 Priloge.“ |
| --- | --- |

5.

Vstavi se naslednji člen 15a:

„Člen 15a

Komisija do 31. decembra 2020 opravi pregled, da se oceni, ali tehnični napredek omogoča preklic izjem iz točke 3 Priloge.“

| 6. | V točki 3 Priloge se dodajo naslednji odstavki:
  „Pri izdelkih, ki so premajhni za namestitev informacij iz točk 1(b)(i), 1(b)(ii) in 2, ter izdelkih, pri katerih namestitev identifikacijske oznake tehnično ni mogoča zaradi njihove oblike ali zasnove, se identifikacijska oznaka namesti na vsako najmanjšo enoto embalaže.
  Vsaka najmanjša enota embalaže mora biti zapečatena.
  Vse vžigalne kapice ali ojačevalci eksplozije, za katere se uporablja izjema iz drugega odstavka, se trajno in lahko berljivo označijo z informacijami iz točk 1(b)(i) in 1(b)(ii). Na najmanjši enoti embalaže se navede število vsebovanih vžigalnih kapic in ojačevalcev eksplozije.
  Vse detonacijske vrvice, za katere se uporablja izjema iz drugega odstavka, se označijo z identifikacijsko oznako na motku ali tuljavi ter, kadar je ustrezno, na najmanjši enoti embalaže.“ |
| --- | --- |

6.

V točki 3 Priloge se dodajo naslednji odstavki:

„Pri izdelkih, ki so premajhni za namestitev informacij iz točk 1(b)(i), 1(b)(ii) in 2, ter izdelkih, pri katerih namestitev identifikacijske oznake tehnično ni mogoča zaradi njihove oblike ali zasnove, se identifikacijska oznaka namesti na vsako najmanjšo enoto embalaže.

Vsaka najmanjša enota embalaže mora biti zapečatena.

Vse vžigalne kapice ali ojačevalci eksplozije, za katere se uporablja izjema iz drugega odstavka, se trajno in lahko berljivo označijo z informacijami iz točk 1(b)(i) in 1(b)(ii). Na najmanjši enoti embalaže se navede število vsebovanih vžigalnih kapic in ojačevalcev eksplozije.

Vse detonacijske vrvice, za katere se uporablja izjema iz drugega odstavka, se označijo z identifikacijsko oznako na motku ali tuljavi ter, kadar je ustrezno, na najmanjši enoti embalaže.“

Člen 2

1.   Države članice najpozneje do 4. aprila 2012 sprejmejo in objavijo zakone ter druge predpise in določbe, potrebne za uskladitev s to direktivo. Komisiji nemudoma sporočijo besedilo navedenih predpisov ter korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Navedene predpise uporabljajo od 5. aprila 2013.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Države članice določijo način sklicevanja.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedila glavnih določb nacionalne zakonodaje, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati [dvajseti] dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 22. februarja 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 121, 15.5.1993, str. 20.

1

(2)  UL L 94, 5.4.2008, str. 8.

2

---

SKLEPI

| 23.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/21 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/21

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 20. aprila 2011

o državni pomoči št. C 19/09 (ex N 64/09), ki jo Danska namerava izvajati v zvezi s prestrukturiranjem TV2 Danmark A/S

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 2614)

(Besedilo v danskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2012/109/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (1) in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (2), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | Komisija je 4. avgusta 2008 obvestila Dansko o svojem sklepu, da ne bo vložila ugovora zoper pomoč za reševanje, ki naj bi se odobrila TV2 Danmark A/S v obliki posojila v skupni vrednosti 1 000 milijonov DKK (v nadaljnjem besedilu: sklep o pomoči za reševanje) (3). V tem sklepu je bilo ugotovljeno, da je bila načrtovana pomoč v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe ES, ki je postal člen 107(3)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ter zlasti s pravili, določenimi v Smernicah Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (4) (v nadaljnjem besedilu: Smernice). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 4. avgusta 2008 obvestila Dansko o svojem sklepu, da ne bo vložila ugovora zoper pomoč za reševanje, ki naj bi se odobrila TV2 Danmark A/S v obliki posojila v skupni vrednosti 1 000 milijonov DKK (v nadaljnjem besedilu: sklep o pomoči za reševanje) (3). V tem sklepu je bilo ugotovljeno, da je bila načrtovana pomoč v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe ES, ki je postal člen 107(3)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ter zlasti s pravili, določenimi v Smernicah Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (4) (v nadaljnjem besedilu: Smernice).

| (2) | Komisiji je bilo treba v skladu s sklepom o pomoči za reševanje in Smernicami zagotoviti načrt prestrukturiranja ali načrt za likvidacijo ali dokaz, da je bilo posojilo v celoti povrnjeno najpozneje v šestih mesecih po odobritvi ukrepa pomoči za reševanje, tj. najpozneje do 4. februarja 2009. |
| --- | --- |

(2)

Komisiji je bilo treba v skladu s sklepom o pomoči za reševanje in Smernicami zagotoviti načrt prestrukturiranja ali načrt za likvidacijo ali dokaz, da je bilo posojilo v celoti povrnjeno najpozneje v šestih mesecih po odobritvi ukrepa pomoči za reševanje, tj. najpozneje do 4. februarja 2009.

| (3) | Danska je 4. februarja 2009 v skladu s členom 88(3) Pogodbe ES, ki je postal člen 108(3) PDEU, Komisijo obvestila o načrtu prestrukturiranja v zvezi s TV2 Danmark A/S. |
| --- | --- |

(3)

Danska je 4. februarja 2009 v skladu s členom 88(3) Pogodbe ES, ki je postal člen 108(3) PDEU, Komisijo obvestila o načrtu prestrukturiranja v zvezi s TV2 Danmark A/S.

| (4) | Z dopisom z dne 2. julija 2009 je Komisija Dansko obvestila, da bo v zvezi s pomočjo začela postopek iz člena 88(2) Pogodbe ES, ki je postal člen 108(2) PDEU. |
| --- | --- |

(4)

Z dopisom z dne 2. julija 2009 je Komisija Dansko obvestila, da bo v zvezi s pomočjo začela postopek iz člena 88(2) Pogodbe ES, ki je postal člen 108(2) PDEU.

| (5) | Sklep Komisije o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (5). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo svoje pripombe. |
| --- | --- |

(5)

Sklep Komisije o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (5). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo svoje pripombe.

| (6) | Komisija je od zainteresiranih strani prejela naslednje pripombe.







  — | 1. 10. 2009 | TDC A/S in YouSee |
| --- | --- | --- | --- |
| — | 1. 10. 2009 | Canal Digital Danmark |
| — | 1. 10. 2009 | MTV Networks |
| — | 2. 10. 2009 | Niels Jorgen Langkilde |
| — | 2. 10. 2009 | Boxer TV |
| — | 2. 10. 2009 | Discovery Networks Nordic |
| — | 2. 10. 2009 | TV2 Danmark (upravičenka do pomoči) |
| — | 2. 10. 2009 | MTG Viasat (ki je v dopisu z dne 15. oktobra 2009 predložila nadaljnje priloge) |
| — | 2. 10. 2009 | Danish Cable Television Association |
| — | 2. 10. 2009 | SBS Broadcasting Networks Ltd in SBS TV A/S |
| — | 7. 10. 2009 | Telia Stofa A/S |

(6)

Komisija je od zainteresiranih strani prejela naslednje pripombe.

—

1. 10. 2009

TDC A/S in YouSee

—

1. 10. 2009

Canal Digital Danmark

—

1. 10. 2009

MTV Networks

—

2. 10. 2009

Niels Jorgen Langkilde

—

2. 10. 2009

Boxer TV

—

2. 10. 2009

Discovery Networks Nordic

—

2. 10. 2009

TV2 Danmark (upravičenka do pomoči)

—

2. 10. 2009

MTG Viasat (ki je v dopisu z dne 15. oktobra 2009 predložila nadaljnje priloge)

—

2. 10. 2009

Danish Cable Television Association

—

2. 10. 2009

SBS Broadcasting Networks Ltd in SBS TV A/S

—

7. 10. 2009

Telia Stofa A/S

| (7) | Danski jih je posredovala 27. oktobra 2009. Pozna pripomba strani Telia Stofa je bila Danski posredovana 30. novembra 2009. Danski je bila dana priložnost, da se odzove, njene pripombe pa so bile prejete v dveh dopisih, ki sta obravnavala različne vidike pripomb tretjih strani: v dopisu z dne 29. januarja 2010, prejetim preko stalnega predstavništva in registriranim kot prejetim dne 23. februarja 2010, ter v dopisu z dne 29. marca 2010, registriranim kot prejetim dne 30. marca 2010, s prilogami k navedenemu dopisu, ki so bile pozneje registrirane kot prejete dne 14. aprila 2010. Danska vlada je 8. junija 2010 zagotovila nekatere nadaljnje informacije o sprejetju novega sporazuma o medijski politiki za obdobje 2011–2014. |
| --- | --- |

(7)

Danski jih je posredovala 27. oktobra 2009. Pozna pripomba strani Telia Stofa je bila Danski posredovana 30. novembra 2009. Danski je bila dana priložnost, da se odzove, njene pripombe pa so bile prejete v dveh dopisih, ki sta obravnavala različne vidike pripomb tretjih strani: v dopisu z dne 29. januarja 2010, prejetim preko stalnega predstavništva in registriranim kot prejetim dne 23. februarja 2010, ter v dopisu z dne 29. marca 2010, registriranim kot prejetim dne 30. marca 2010, s prilogami k navedenemu dopisu, ki so bile pozneje registrirane kot prejete dne 14. aprila 2010. Danska vlada je 8. junija 2010 zagotovila nekatere nadaljnje informacije o sprejetju novega sporazuma o medijski politiki za obdobje 2011–2014.

| (8) | TV2 Danmark A/S je 9. junija 2010 predložila informacijski memorandum o prodaji oddajnega omrežja TV2. |
| --- | --- |

(8)

TV2 Danmark A/S je 9. junija 2010 predložila informacijski memorandum o prodaji oddajnega omrežja TV2.

| (9) | Komisija je imela 8. junija 2010 sestanek z upravičenko do pomoči, tj. družbo TV2 Danmark A/S. Komisija je v okviru nadaljnjega ukrepanja po sestanku Danski 30. junija 2010 poslala vprašanja, odgovore nanje pa je Danska predložila 9. julija 2010. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je imela 8. junija 2010 sestanek z upravičenko do pomoči, tj. družbo TV2 Danmark A/S. Komisija je v okviru nadaljnjega ukrepanja po sestanku Danski 30. junija 2010 poslala vprašanja, odgovore nanje pa je Danska predložila 9. julija 2010.

| (10) | Družba Viasat je predložila nadaljnje informacije po e-pošti 26. maja 2010 ter v dopisih, ki sta bila registrirana kot prejeta 1. junija 2010 in 6. julija 2010. |
| --- | --- |

(10)

Družba Viasat je predložila nadaljnje informacije po e-pošti 26. maja 2010 ter v dopisih, ki sta bila registrirana kot prejeta 1. junija 2010 in 6. julija 2010.

| (11) | Danska je 17. avgusta 2010 po dodatnih vprašanjih Komisije z dne 23. in 28. julija 2010 predložila odgovore na ta vprašanja. Komisija se je z Dansko sestala 14. septembra 2010, potem pa je Danska dne 15. oktobra 2010 predložila nadaljnje pripombe. |
| --- | --- |

(11)

Danska je 17. avgusta 2010 po dodatnih vprašanjih Komisije z dne 23. in 28. julija 2010 predložila odgovore na ta vprašanja. Komisija se je z Dansko sestala 14. septembra 2010, potem pa je Danska dne 15. oktobra 2010 predložila nadaljnje pripombe.

| (12) | Družba Viasat je 22. decembra 2010 Komisiji predložila več informacij, SBS pa je to storila 7. februarja 2011. |
| --- | --- |

(12)

Družba Viasat je 22. decembra 2010 Komisiji predložila več informacij, SBS pa je to storila 7. februarja 2011.

| (13) | Komisija je 14. januarja 2011 Danski poslala zahtevo po informacijah, na katero je Danska odgovorila z dopisom z dne 3. februarja 2011. Danska je zahtevala nadaljnji sestanek v dopisu z dne 28. januarja 2011. Sestanek je potekal 7. februarja 2011. Nadaljnje informacije so bile predložene 24. februarja 2011. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je 14. januarja 2011 Danski poslala zahtevo po informacijah, na katero je Danska odgovorila z dopisom z dne 3. februarja 2011. Danska je zahtevala nadaljnji sestanek v dopisu z dne 28. januarja 2011. Sestanek je potekal 7. februarja 2011. Nadaljnje informacije so bile predložene 24. februarja 2011.

| (14) | Na zahtevo danskih organov je nadaljnji sestanek potekal 4. marca 2011. Danska je predložila več informacij v dopisih, ki so bili registrirani kot prejeti 11., 17. in 18. marca 2011 ter 6. in 14. aprila 2011. Danska je v dopisu z dne 11. marca 2011 Komisijo obvestila, da deli načrta prestrukturiranja (del „kartica TV2 Alene“, obrazložen v nadaljevanju) ne bodo izvedeni. Danska je 17. in 18. marca ter 6. in 14. aprila 2011 zagotovila spremenjene finančne podatke, v katerih se je upoštevala ta sprememba. |
| --- | --- |

(14)

Na zahtevo danskih organov je nadaljnji sestanek potekal 4. marca 2011. Danska je predložila več informacij v dopisih, ki so bili registrirani kot prejeti 11., 17. in 18. marca 2011 ter 6. in 14. aprila 2011. Danska je v dopisu z dne 11. marca 2011 Komisijo obvestila, da deli načrta prestrukturiranja (del „kartica TV2 Alene“, obrazložen v nadaljevanju) ne bodo izvedeni. Danska je 17. in 18. marca ter 6. in 14. aprila 2011 zagotovila spremenjene finančne podatke, v katerih se je upoštevala ta sprememba.

| (15) | Nadalje je treba upoštevati, da je družba Viasat Broadcasting UK Ltd 24. marca 2009 pri Sodišču prve stopnje Evropskih skupnosti (zdaj Splošno sodišče) vložila zahtevek za razveljavitev pomoči za reševanje (6). Poleg tega je družba Viasat Broadcasting UK Ltd 15. maja 2009 zahtevala, naj Komisija sproži postopek iz člena 108(2) PDEU za razveljavitev sklepa o pomoči za reševanje (7). Te vloge obravnavajo drug sklep in Komisiji ne onemogočajo, da bi zavzela stališče o načrtu prestrukturiranja. Vendar je bil s sklepom z dne 17. maja 2010 postopek v sodni zadevi prekinjen, dokler Komisija ne sprejme končne odločitve v zadevi o prestrukturiranju (8). |
| --- | --- |

(15)

Nadalje je treba upoštevati, da je družba Viasat Broadcasting UK Ltd 24. marca 2009 pri Sodišču prve stopnje Evropskih skupnosti (zdaj Splošno sodišče) vložila zahtevek za razveljavitev pomoči za reševanje (6). Poleg tega je družba Viasat Broadcasting UK Ltd 15. maja 2009 zahtevala, naj Komisija sproži postopek iz člena 108(2) PDEU za razveljavitev sklepa o pomoči za reševanje (7). Te vloge obravnavajo drug sklep in Komisiji ne onemogočajo, da bi zavzela stališče o načrtu prestrukturiranja. Vendar je bil s sklepom z dne 17. maja 2010 postopek v sodni zadevi prekinjen, dokler Komisija ne sprejme končne odločitve v zadevi o prestrukturiranju (8).

| (16) | Družba MTG/Viasat je 14. decembra 2009 vložila pritožbo, da Danska z uvedbo uporabniških nadomestil za TV2 med drugim krši člena 106 in 102 PDEU. |
| --- | --- |

(16)

Družba MTG/Viasat je 14. decembra 2009 vložila pritožbo, da Danska z uvedbo uporabniških nadomestil za TV2 med drugim krši člena 106 in 102 PDEU.

II.   UPRAVIČENKA: TV2 DANMARK A/S

| (17) | TV2 Danmark A/S je bila leta 2003 ustanovljena kot družba z omejeno odgovornostjo, ki je v 100-odstotni lasti danske države. Družba je prevzela dejavnosti samostojne javne ustanove TV2, ki je bila ustanovljena leta 1986. Danmark A/S ima deleže v več različnih podjetjih, ki vključujejo podružnice, ki so v njeni 100-odstotni lasti, družbenike, skupna podjetja in manjšinske deleže. TV2 Danmark A/S (v nadaljnjem besedilu: TV2) je matična družba skupine TV2 Group in upravlja javni televizijski program TV2 (spodaj imenovan tudi „glavni program“). |
| --- | --- |

(17)

TV2 Danmark A/S je bila leta 2003 ustanovljena kot družba z omejeno odgovornostjo, ki je v 100-odstotni lasti danske države. Družba je prevzela dejavnosti samostojne javne ustanove TV2, ki je bila ustanovljena leta 1986. Danmark A/S ima deleže v več različnih podjetjih, ki vključujejo podružnice, ki so v njeni 100-odstotni lasti, družbenike, skupna podjetja in manjšinske deleže. TV2 Danmark A/S (v nadaljnjem besedilu: TV2) je matična družba skupine TV2 Group in upravlja javni televizijski program TV2 (spodaj imenovan tudi „glavni program“).

| (18) | Obstoječi poslovni model: v preteklosti je bil glavni program TV2 financiran iz televizijskih naročnin in prihodkov iz oglaševanja. Čeprav se regionalni programi še vedno delno financirajo na ta način, se je financiranje glavnega programa iz televizijskih naročnin končalo julija 2004, ostalo pa je samo financiranje preko prihodkov iz oglaševanja. Ti prihodki iz oglaševanja so poleg dobičkov iz komercialnih programov trenutno edini vir dohodka za glavni program. TV2 trenutno ne sme zaračunavati naročnin za svoj glavni program. |
| --- | --- |

(18)

Obstoječi poslovni model: v preteklosti je bil glavni program TV2 financiran iz televizijskih naročnin in prihodkov iz oglaševanja. Čeprav se regionalni programi še vedno delno financirajo na ta način, se je financiranje glavnega programa iz televizijskih naročnin končalo julija 2004, ostalo pa je samo financiranje preko prihodkov iz oglaševanja. Ti prihodki iz oglaševanja so poleg dobičkov iz komercialnih programov trenutno edini vir dohodka za glavni program. TV2 trenutno ne sme zaračunavati naročnin za svoj glavni program.

| (19) | Obveznosti javnih služb: oddelek 38a(1) danskega zakona o radiodifuziji za TV2 določa obveznost javne službe in navaja, da „se javne programske dejavnosti širši javnosti zagotovijo v skladu z načeli iz oddelka 10“. Navedene splošne obveznosti so v licenci javne službe in v dopolnilu k tej licenci dopolnjene s podrobnejšimi opisi. |
| --- | --- |

(19)

Obveznosti javnih služb: oddelek 38a(1) danskega zakona o radiodifuziji za TV2 določa obveznost javne službe in navaja, da „se javne programske dejavnosti širši javnosti zagotovijo v skladu z načeli iz oddelka 10“. Navedene splošne obveznosti so v licenci javne službe in v dopolnilu k tej licenci dopolnjene s podrobnejšimi opisi.

| (20) | Komisija je sprejela (9) dejstvo, da glavni program TV2 izpolnjuje obveznost javne službe, na tej točki pa jo je podprlo tudi Splošno sodišče (10). Dejavnost javnih storitev TV2 predstavlja več kot [...] (11) njenih stroškov (12). |
| --- | --- |

(20)

Komisija je sprejela (9) dejstvo, da glavni program TV2 izpolnjuje obveznost javne službe, na tej točki pa jo je podprlo tudi Splošno sodišče (10). Dejavnost javnih storitev TV2 predstavlja več kot [...] (11) njenih stroškov (12).

| (21) | Glavni program TV2 v skladu s točko 2.5 licence javne službe TV2 (13) ostaja v okviru obveznosti javne službe za oddajanje regionalnih programov. Regionalne postaje TV2 določajo regionalno vsebino. Osem regionalnih postaj je neodvisnih od TV2. Urejajo jih oddelek 31 in naslednji oddelki danskega zakona o oddajanju (14). Vsaka od osmih regionalnih postaj TV2 ima odbor predstavnikov, katerega sestava odraža veliko raznovrstnost vidikov regionalne kulture in skupnosti. TV2 ne sme sodelovati v odborih predstavnikov. Regionalne postaje prevzamejo obveznosti javnih služb v skladu z oddelkom 31 in naslednjimi oddelki danskega zakona o oddajanju, njihov izbor programov pa mora poudarjati regionalno pripadnost. Njihove dejavnosti se financirajo predvsem iz naročnin (15). TV2 mora prenašati te regionalne programe v „oknih“ v običajnem poteku programa (16). TV2 nima nobenega vpliva na izbran televizijski format, npr. za zagotavljanje skladnosti s splošnim izborom televizijskih programov na glavnem programu. TV2 med nacionalnimi in regionalnimi programi predvaja oglase, ki so usmerjeni na regionalni trg, ter ohranja prihodke iz oglaševanja. |
| --- | --- |

(21)

Glavni program TV2 v skladu s točko 2.5 licence javne službe TV2 (13) ostaja v okviru obveznosti javne službe za oddajanje regionalnih programov. Regionalne postaje TV2 določajo regionalno vsebino. Osem regionalnih postaj je neodvisnih od TV2. Urejajo jih oddelek 31 in naslednji oddelki danskega zakona o oddajanju (14). Vsaka od osmih regionalnih postaj TV2 ima odbor predstavnikov, katerega sestava odraža veliko raznovrstnost vidikov regionalne kulture in skupnosti. TV2 ne sme sodelovati v odborih predstavnikov. Regionalne postaje prevzamejo obveznosti javnih služb v skladu z oddelkom 31 in naslednjimi oddelki danskega zakona o oddajanju, njihov izbor programov pa mora poudarjati regionalno pripadnost. Njihove dejavnosti se financirajo predvsem iz naročnin (15). TV2 mora prenašati te regionalne programe v „oknih“ v običajnem poteku programa (16). TV2 nima nobenega vpliva na izbran televizijski format, npr. za zagotavljanje skladnosti s splošnim izborom televizijskih programov na glavnem programu. TV2 med nacionalnimi in regionalnimi programi predvaja oglase, ki so usmerjeni na regionalni trg, ter ohranja prihodke iz oglaševanja.

| (22) | Obveznost prenosa: trenutno je glavni program krit z obveznostjo prenosa v skladu z oddelkom 6 danskega zakona o radiodifuziji, v skladu s katero morajo distributerji SMATV (vključno s komercialnimi kabelskimi distributerji) v vseh svojih paketih omogočiti dostop do programov, navedenih v določbi (tj. TV2 in DR) (17).
  Televizijski distributerji, ki uporabljajo satelite kot platformo za razširjanje vsebin, niso bili zavezani k temu, da glavni program TV2 vključijo v programske pakete, vendar so se odločili, da to storijo, ker je program zelo priljubljen (18). |
| --- | --- |

(22)

Obveznost prenosa: trenutno je glavni program krit z obveznostjo prenosa v skladu z oddelkom 6 danskega zakona o radiodifuziji, v skladu s katero morajo distributerji SMATV (vključno s komercialnimi kabelskimi distributerji) v vseh svojih paketih omogočiti dostop do programov, navedenih v določbi (tj. TV2 in DR) (17).

Televizijski distributerji, ki uporabljajo satelite kot platformo za razširjanje vsebin, niso bili zavezani k temu, da glavni program TV2 vključijo v programske pakete, vendar so se odločili, da to storijo, ker je program zelo priljubljen (18).

| (23) | Distribucija televizijskih vsebin na Danskem: televizijske vsebine se na Danskem distribuirajo na pet različnih načinov na podlagi alternativnih načinov sprejemanja televizijskega signala. To so kabelska distribucija (distributerja YouSee in Stofa), SMATV (lokalna kabelska distribucija), distribucija preko satelitskih krožnikov (Viasat in Canal Digital), distribucija preko širokopasovne povezave (IPTV) in prizemna distribucija. S 1. novembrom 2009 je bil analogni prizemni signal izklopljen, danski prizemni televizijski signali pa so se digitalizirali. Podjetje Boxer je bilo izbrano na javnem razpisu, da deluje kot komercialni varuh in je odgovorno za oddajanje programov na podlagi naročnin preko prizemnega omrežja. Glavni program TV2 se trenutno oddaja „brezplačno“ brez kakršnega koli zaračunavanja naročnin za ogled (19). |
| --- | --- |

(23)

Distribucija televizijskih vsebin na Danskem: televizijske vsebine se na Danskem distribuirajo na pet različnih načinov na podlagi alternativnih načinov sprejemanja televizijskega signala. To so kabelska distribucija (distributerja YouSee in Stofa), SMATV (lokalna kabelska distribucija), distribucija preko satelitskih krožnikov (Viasat in Canal Digital), distribucija preko širokopasovne povezave (IPTV) in prizemna distribucija. S 1. novembrom 2009 je bil analogni prizemni signal izklopljen, danski prizemni televizijski signali pa so se digitalizirali. Podjetje Boxer je bilo izbrano na javnem razpisu, da deluje kot komercialni varuh in je odgovorno za oddajanje programov na podlagi naročnin preko prizemnega omrežja. Glavni program TV2 se trenutno oddaja „brezplačno“ brez kakršnega koli zaračunavanja naročnin za ogled (19).

| (24) | Dejavnosti TV2: glavna dejavnost TV2 je oddajanje in prodajanje televizijskega oglaševanja. Pridobiva in prodaja tudi avdiovizualne pravice na mednarodnih trgih (npr. Euro 2008 ali olimpijske igre), ki jih lahko oddaja sama ali jih proda naprej. TV2 je dejavna skoraj izključno na trgu televizijskih dejavnosti in drugih trgih na Danskem, ki so povezani z mediji. Glavni program TV2 je poleg Danmarks Radio (javno podjetje, ki se financira izključno iz naročnin in upravlja dva javna televizijska programa) največji televizijski program.
  Glavni program TV2 na trgu televizijskega oglaševanja trenutno konkurira npr. s programoma TV3 in TV3 + Viasat. Viasat je v lasti švedske skupine Modern Times Group A/S (MTG), ki je dejavna tudi kot distributer v satelitskem segmentu. TV2 konkurira tudi za prihodek iz oglaševanja s SBS A/S, ki je v lasti nemške družbe ProSiebenSat. Plačniški televizijski programi družbe TV2, kot sta TV2 Zulu in TV2 Charlie, konkurirajo z drugimi komercialnimi programi na trgu na debelo za distribucijo pri paketih plačniške televizije. |
| --- | --- |

(24)

Dejavnosti TV2: glavna dejavnost TV2 je oddajanje in prodajanje televizijskega oglaševanja. Pridobiva in prodaja tudi avdiovizualne pravice na mednarodnih trgih (npr. Euro 2008 ali olimpijske igre), ki jih lahko oddaja sama ali jih proda naprej. TV2 je dejavna skoraj izključno na trgu televizijskih dejavnosti in drugih trgih na Danskem, ki so povezani z mediji. Glavni program TV2 je poleg Danmarks Radio (javno podjetje, ki se financira izključno iz naročnin in upravlja dva javna televizijska programa) največji televizijski program.

Glavni program TV2 na trgu televizijskega oglaševanja trenutno konkurira npr. s programoma TV3 in TV3 + Viasat. Viasat je v lasti švedske skupine Modern Times Group A/S (MTG), ki je dejavna tudi kot distributer v satelitskem segmentu. TV2 konkurira tudi za prihodek iz oglaševanja s SBS A/S, ki je v lasti nemške družbe ProSiebenSat. Plačniški televizijski programi družbe TV2, kot sta TV2 Zulu in TV2 Charlie, konkurirajo z drugimi komercialnimi programi na trgu na debelo za distribucijo pri paketih plačniške televizije.

| (25) | Komercialne dejavnosti: TV2 upravlja številne komercialne programe, ki niso javna storitev, vključno s TV2 Zulu, TV2 Charlie, TV2 Film in TV2 News. Prav tako je 50-odstotna lastnica TV2 Sports. TV2 Zulu, TV2 Charlie in TV2 News se financirajo iz naročnin in oglaševanja, medtem ko se TV2 Sports financira izključno iz naročnin. |
| --- | --- |

(25)

Komercialne dejavnosti: TV2 upravlja številne komercialne programe, ki niso javna storitev, vključno s TV2 Zulu, TV2 Charlie, TV2 Film in TV2 News. Prav tako je 50-odstotna lastnica TV2 Sports. TV2 Zulu, TV2 Charlie in TV2 News se financirajo iz naročnin in oglaševanja, medtem ko se TV2 Sports financira izključno iz naročnin.

| (26) | Kot priznavajo Danska (20) in TV2 Danmark A/S ter konkurent Viasat (21), je upravljanje glavnega programa ključnega pomena za pridobivanje prihodkov iz komercialnih programov. |
| --- | --- |

(26)

Kot priznavajo Danska (20) in TV2 Danmark A/S ter konkurent Viasat (21), je upravljanje glavnega programa ključnega pomena za pridobivanje prihodkov iz komercialnih programov.

| (27) | TV2 je od leta 2001 zavezana k temu, da vodi ločene račune za svoje dejavnosti komercialnih in javnih storitev; glej Odredbo št. 740 (22). Račune nadzorujejo zunanji revizorji. |
| --- | --- |

(27)

TV2 je od leta 2001 zavezana k temu, da vodi ločene račune za svoje dejavnosti komercialnih in javnih storitev; glej Odredbo št. 740 (22). Račune nadzorujejo zunanji revizorji.

| (28) | Druge dejavnosti: poleg tega je TV2 Danmark A/S lastnica več podružnic ali je del številnih skupnih podjetij, povezanih s televizijo po vsebini in v zvezi z radiom, pred tem pa je imela z DR tudi prenosno oddajno omrežje (Broadcast Service Denmark (BDS), DTT/Digi-TV, 4M in Fordelingsnet). V skladu z informacijami, ki jih je zagotovila Danska, je Broadcast Service Denmark vodilni danski ponudnik oddajnih storitev v zvezi z načrtovanjem, oblikovanjem, upravljanjem in vzdrževanjem prenosnih omrežij. Prenosno omrežje je bilo v skupni lasti Danske Radio in TV2 neposredno ali prek solastniških partnerstev (Fordelingsnet, 4M, Digi-TV). Vendar je TV2 v tem omrežju prodala svoje deleže kot del svojega prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(28)

Druge dejavnosti: poleg tega je TV2 Danmark A/S lastnica več podružnic ali je del številnih skupnih podjetij, povezanih s televizijo po vsebini in v zvezi z radiom, pred tem pa je imela z DR tudi prenosno oddajno omrežje (Broadcast Service Denmark (BDS), DTT/Digi-TV, 4M in Fordelingsnet). V skladu z informacijami, ki jih je zagotovila Danska, je Broadcast Service Denmark vodilni danski ponudnik oddajnih storitev v zvezi z načrtovanjem, oblikovanjem, upravljanjem in vzdrževanjem prenosnih omrežij. Prenosno omrežje je bilo v skupni lasti Danske Radio in TV2 neposredno ali prek solastniških partnerstev (Fordelingsnet, 4M, Digi-TV). Vendar je TV2 v tem omrežju prodala svoje deleže kot del svojega prestrukturiranja.

| (29) | Nacionalne protimonopolne zadeve v zvezi s TV2: Komisija upošteva, da danski organi, pristojni za konkurenco, preiskujejo ravnanje TV2 na oglaševalskem trgu. Danski svet za konkurenco je 21. decembra 2005 sprejel sklep, da je TV2 kršila člen 102 PDEU in ustrezne nacionalne zakonodajne določbe s tem, da je na oglaševalskem trgu z namenom krepitve zvestobe nudila popuste. Sodišče za pritožbe na področju konkurence (Competition Appeals Tribunal) je 1. novembra 2006 ta sklep razveljavilo, vendar je bil nato potrjen na podlagi pritožbe na sodišče višje stopnje vzhodne Danske z dne 22. junija 2009. Pritožba na slednjo sodbo je bila vložena pri vrhovnem sodišču, ki je 18. marca 2011 potrdilo sodbo sodišča višje stopnje. Zadeva je sledila predhodni zadevi z dne 29. novembra 2000, v kateri je danski svet za konkurenco ugotovil, da so bili popusti iz leta 2000 zloraba prevladujočega položaja. |
| --- | --- |

(29)

Nacionalne protimonopolne zadeve v zvezi s TV2: Komisija upošteva, da danski organi, pristojni za konkurenco, preiskujejo ravnanje TV2 na oglaševalskem trgu. Danski svet za konkurenco je 21. decembra 2005 sprejel sklep, da je TV2 kršila člen 102 PDEU in ustrezne nacionalne zakonodajne določbe s tem, da je na oglaševalskem trgu z namenom krepitve zvestobe nudila popuste. Sodišče za pritožbe na področju konkurence (Competition Appeals Tribunal) je 1. novembra 2006 ta sklep razveljavilo, vendar je bil nato potrjen na podlagi pritožbe na sodišče višje stopnje vzhodne Danske z dne 22. junija 2009. Pritožba na slednjo sodbo je bila vložena pri vrhovnem sodišču, ki je 18. marca 2011 potrdilo sodbo sodišča višje stopnje. Zadeva je sledila predhodni zadevi z dne 29. novembra 2000, v kateri je danski svet za konkurenco ugotovil, da so bili popusti iz leta 2000 zloraba prevladujočega položaja.

III.   DRUGI ODPRTI SODNI POSTOPKI, KI VKLJUČUJEJO TV2

| (30) | Podpora za dejavnosti TV2 iz javnih sredstev pred njeno združitvijo in posledično dokapitalizacijo je bila predmet odločb Komisije z dne 19. maja 2004 in 2. februarja 2005 (23). Komisija je v prvi odločbi družbi TV2 odredila vračilo nezdružljive pomoči v višini 628,1 milijona DKK. Danska je upravičenki do pomoči odredila vračilo z obrestmi in od TV2 izterjala znesek v višini 1 050 milijonov DKK. Druga odločba ni sprožila nobenih ugovorov glede dokapitalizacije, ki je bila sestavljena iz kapitalske injekcije v višini 440 milijonov DKK in nadaljnje konverzije dolga v lastniški kapital v višini 394 milijonov DKK, v zvezi z njeno združljivostjo s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(30)

Podpora za dejavnosti TV2 iz javnih sredstev pred njeno združitvijo in posledično dokapitalizacijo je bila predmet odločb Komisije z dne 19. maja 2004 in 2. februarja 2005 (23). Komisija je v prvi odločbi družbi TV2 odredila vračilo nezdružljive pomoči v višini 628,1 milijona DKK. Danska je upravičenki do pomoči odredila vračilo z obrestmi in od TV2 izterjala znesek v višini 1 050 milijonov DKK. Druga odločba ni sprožila nobenih ugovorov glede dokapitalizacije, ki je bila sestavljena iz kapitalske injekcije v višini 440 milijonov DKK in nadaljnje konverzije dolga v lastniški kapital v višini 394 milijonov DKK, v zvezi z njeno združljivostjo s skupnim trgom.

| (31) | Splošno sodišče je 22. oktobra 2008 razveljavilo odločbo Komisije o vračilu (24). Splošno sodišče je 24. septembra 2009 (25) izdalo sklep v zvezi z odločbo o dokapitalizaciji, v katerem je razglasilo, da ni bilo potrebe po izdaji odločbe, ker je odločba o dokapitalizaciji – ki je temeljila na odločbi o vračilu – temeljila na premisah, ki niso več obstajale, in sta ji bila zato odvzeta kakršen koli smisel in pomen. Sodišče je menilo, da obe odločbi predstavljata dva vidika istega pravnega vprašanja. |
| --- | --- |

(31)

Splošno sodišče je 22. oktobra 2008 razveljavilo odločbo Komisije o vračilu (24). Splošno sodišče je 24. septembra 2009 (25) izdalo sklep v zvezi z odločbo o dokapitalizaciji, v katerem je razglasilo, da ni bilo potrebe po izdaji odločbe, ker je odločba o dokapitalizaciji – ki je temeljila na odločbi o vračilu – temeljila na premisah, ki niso več obstajale, in sta ji bila zato odvzeta kakršen koli smisel in pomen. Sodišče je menilo, da obe odločbi predstavljata dva vidika istega pravnega vprašanja.

| (32) | Preiskava, ki jo je izvedla Komisija v zvezi z navedeno zadevo, je potekala vzporedno s tem postopkom, sklep Komisije v navedeni zadevi pa bo sprejet hkrati s tem sklepom. |
| --- | --- |

(32)

Preiskava, ki jo je izvedla Komisija v zvezi z navedeno zadevo, je potekala vzporedno s tem postopkom, sklep Komisije v navedeni zadevi pa bo sprejet hkrati s tem sklepom.

IV.   NAČRT PRESTRUKTURIRANJA

1.   Ozadje prvotnega načrta prestrukturiranja

| (33) | Kot je navedeno v sklepu Komisije o odobritvi pomoči za reševanje v višini 1 000 milijonov DKK leta 2008, se je TV2 Danmark soočala z resnimi likvidnostnimi težavami zaradi velikih naložb, zlasti pri upravljanju radia, prihodkov iz oglaševanja, ki so bili nižji od pričakovanih, in večjih stroškov obresti. Teh likvidnostnih potreb ni bilo mogoče zadovoljiti z zagotavljanjem posojil zasebnih posojilodajalcev (bank). Danska je po sklepu o pomoči za reševanje priglasila načrt prestrukturiranja v roku šestih mesecev, določenem v Smernicah. |
| --- | --- |

(33)

Kot je navedeno v sklepu Komisije o odobritvi pomoči za reševanje v višini 1 000 milijonov DKK leta 2008, se je TV2 Danmark soočala z resnimi likvidnostnimi težavami zaradi velikih naložb, zlasti pri upravljanju radia, prihodkov iz oglaševanja, ki so bili nižji od pričakovanih, in večjih stroškov obresti. Teh likvidnostnih potreb ni bilo mogoče zadovoljiti z zagotavljanjem posojil zasebnih posojilodajalcev (bank). Danska je po sklepu o pomoči za reševanje priglasila načrt prestrukturiranja v roku šestih mesecev, določenem v Smernicah.

| (34) | Načrt prestrukturiranja, ki je bil predložen Komisiji 4. februarja 2009, je temeljil na dogovoru med veliko večino danskih političnih strank glede dopolnila k sporazumu o medijski politiki za obdobje 2007–2010, ki je bil objavljen 9. januarja 2009. |
| --- | --- |

(34)

Načrt prestrukturiranja, ki je bil predložen Komisiji 4. februarja 2009, je temeljil na dogovoru med veliko večino danskih političnih strank glede dopolnila k sporazumu o medijski politiki za obdobje 2007–2010, ki je bil objavljen 9. januarja 2009.

| (35) | Danska je v svojem obvestilu z dne 4. februarja 2009 priglasila različne ukrepe pomoči za prestrukturiranje, ker so po njenem mnenju še vedno obstajale težave kratkoročne likvidnosti in velike zadolženosti, ki so bile opredeljene v sklepu Komisije o pomoči za reševanje. Te težave so bile razlog za opredelitev TV2 Danmark A/S kot podjetja v težavah v smislu Smernic (26), od katere se Komisija v sklepu o začetku postopka ne bi smela oddaljiti in ki po mnenju Danske velja tudi potem, ko je TV2 prejela pomoč za reševanje. To se lahko dokaže s podatki, navedenimi v sklepu Komisije o uvedbi formalnega postopka preiskave (27). |
| --- | --- |

(35)

Danska je v svojem obvestilu z dne 4. februarja 2009 priglasila različne ukrepe pomoči za prestrukturiranje, ker so po njenem mnenju še vedno obstajale težave kratkoročne likvidnosti in velike zadolženosti, ki so bile opredeljene v sklepu Komisije o pomoči za reševanje. Te težave so bile razlog za opredelitev TV2 Danmark A/S kot podjetja v težavah v smislu Smernic (26), od katere se Komisija v sklepu o začetku postopka ne bi smela oddaljiti in ki po mnenju Danske velja tudi potem, ko je TV2 prejela pomoč za reševanje. To se lahko dokaže s podatki, navedenimi v sklepu Komisije o uvedbi formalnega postopka preiskave (27).

| (36) | Danska je pozneje v postopku in zlasti kot odziv na pripombe tretjih strani zagotovila drugo posodobljeno študijo podjetja PWC o finančnem položaju TV2. Posodobljeni podatki so povzeti v spodnji preglednici (28).

  Razvoj ključnih številk TV2 Danmark A/S










  (v milijonih DKK) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| Dobiček pred obdavčitvijo | 142 | – 213 | 18 | –28 |
| Promet | 1 980 | 2 251 | 2 206 | 2 029 |
| Neto denarni tok | 79 | – 550 | –73 | –60 |
| Neto dolg z obrestmi | 232 | 564 | 622 | 659 |
| Neto stroški obresti | 10 | 19 | 41 | 31 |
| Neto vrednost sredstev | 815 | 598 | 616 | 601 |

(36)

Danska je pozneje v postopku in zlasti kot odziv na pripombe tretjih strani zagotovila drugo posodobljeno študijo podjetja PWC o finančnem položaju TV2. Posodobljeni podatki so povzeti v spodnji preglednici (28).

Razvoj ključnih številk TV2 Danmark A/S

(v milijonih DKK)

2006

2007

2008

2009

Dobiček pred obdavčitvijo

142

– 213

18

–28

Promet

1 980

2 251

2 206

2 029

Neto denarni tok

79

– 550

–73

–60

Neto dolg z obrestmi

232

564

622

659

Neto stroški obresti

10

19

41

31

Neto vrednost sredstev

815

598

616

601

Danska meni, da so težave TV2 med drugim posledica vedno bolj nedonosnega javnega televizijskega programa (29) brez trajnostnega poslovnega modela in nekaj izgubami zaradi neuspešnih naložb.

| (37) | Izgube: TV2 Danmark A/S je leta 2007 zaradi prihodkov iz oglaševanja, ki so bili nižji od predvidenih, skupaj z več slabimi naložbami (predvsem TV2 Radio) realizirala znatno izgubo (214 milijonov DKK, –36-odstotna donosnost lastniškega kapitala). Poleg tega je bila konec marca 2008 napoved finančnih rezultatov za leto 2008 ponovno ocenjena na izgubo pred obdavčitvijo v višini [...] milijonov DKK, kljub temu, da je napoved v veliki meri upoštevala razvoj na oglaševalskem trgu. Podjetje je imelo izgube tudi leta 2009. |
| --- | --- |

(37)

Izgube: TV2 Danmark A/S je leta 2007 zaradi prihodkov iz oglaševanja, ki so bili nižji od predvidenih, skupaj z več slabimi naložbami (predvsem TV2 Radio) realizirala znatno izgubo (214 milijonov DKK, –36-odstotna donosnost lastniškega kapitala). Poleg tega je bila konec marca 2008 napoved finančnih rezultatov za leto 2008 ponovno ocenjena na izgubo pred obdavčitvijo v višini [...] milijonov DKK, kljub temu, da je napoved v veliki meri upoštevala razvoj na oglaševalskem trgu. Podjetje je imelo izgube tudi leta 2009.

| (38) | Promet/tržni delež: tržni delež glavnega programa TV2 se je v letih pred pomočjo za reševanje zmanjšal in se še naprej zmanjšuje. Odprava pretekle poslovne prednosti TV2 z izklopom analogne prizemne televizije in uvedbo DTT (digitalne prizemne televizije) je od novembra 2009 omogočala enakomernejšo porazdelitev priložnosti. Pričakuje se, da bo odprava obveznosti prenosa (glej uvodno izjavo 52) privedla do nadaljnjih izgub tržnega deleža. „Komercialni“ tržni delež glavnega programa TV2 (starostna skupina 21–50 let, ki je iz komercialnega vidika najpomembnejša skupina gledalcev) se je v obdobju 2003–2009 že zmanjšal za 19 %, tj. s 56,2 % na 45,6 % (30). Pričakuje se, da bo komercialni tržni delež TV2 leta 2013 znašal [...] % (31). |
| --- | --- |

(38)

Promet/tržni delež: tržni delež glavnega programa TV2 se je v letih pred pomočjo za reševanje zmanjšal in se še naprej zmanjšuje. Odprava pretekle poslovne prednosti TV2 z izklopom analogne prizemne televizije in uvedbo DTT (digitalne prizemne televizije) je od novembra 2009 omogočala enakomernejšo porazdelitev priložnosti. Pričakuje se, da bo odprava obveznosti prenosa (glej uvodno izjavo 52) privedla do nadaljnjih izgub tržnega deleža. „Komercialni“ tržni delež glavnega programa TV2 (starostna skupina 21–50 let, ki je iz komercialnega vidika najpomembnejša skupina gledalcev) se je v obdobju 2003–2009 že zmanjšal za 19 %, tj. s 56,2 % na 45,6 % (30). Pričakuje se, da bo komercialni tržni delež TV2 leta 2013 znašal [...] % (31).

| (39) | Povečevanje zadolževanja/denarni tok/stroški obresti: kot je razvidno iz preglednice, se je neto dolg TV2 Danmark A/S z obrestmi enakomerno povečeval z 232 milijonov DKK leta 2006 na 622 milijonov DKK leta 2008 (neto dolg z obrestmi je leta 2010 pred prodajo omrežja in vračilom večine dolga znašal [...] milijonov DKK). Preglednica nadalje prikazuje, da so bili v obdobju od 31. decembra 2006 do 31. decembra 2009 za TV2 Danmark A/S značilni negativni denarni tokovi, vedno večje zadolževanje in stroški obresti ter nižanje vrednosti čistega premoženja. |
| --- | --- |

(39)

Povečevanje zadolževanja/denarni tok/stroški obresti: kot je razvidno iz preglednice, se je neto dolg TV2 Danmark A/S z obrestmi enakomerno povečeval z 232 milijonov DKK leta 2006 na 622 milijonov DKK leta 2008 (neto dolg z obrestmi je leta 2010 pred prodajo omrežja in vračilom večine dolga znašal [...] milijonov DKK). Preglednica nadalje prikazuje, da so bili v obdobju od 31. decembra 2006 do 31. decembra 2009 za TV2 Danmark A/S značilni negativni denarni tokovi, vedno večje zadolževanje in stroški obresti ter nižanje vrednosti čistega premoženja.

| (40) | Analiza najslabšega/najboljšega primera: prvotni načrt prestrukturiranja vsebuje osnovni, najslabši in najboljši scenarij z izračuni občutljivosti. Temelji na tržnih napovedih, pripravljenih zunaj družbe (podjetje PriceWaterhouseCoopers). Scenariji napovedujejo rast realnega BDP, iz tega pa izpeljujejo predvideno rast (ali upad) na trgu televizijskega oglaševanja, ki skupaj z napovedmi tržnega deleža zagotavlja napovedi prihodka TV2 iz oglaševanja. V osnovnem primeru obstaja majhno povečanje BDP ([...] % za leti 2009 in 2010, [...] % za leto 2011 in [...] % za leto 2012). Napovedano je bilo, da bo trg televizijskega oglaševanja med letoma 2009 in 2012 [...] z [...] milijonov DKK na [...] milijonov DKK v tem obdobju ([...] %). Najslabši scenarij je predvidel manj pozitivno rast realnega BDP (ničelna rast leta 2009 in 2010 ter [...] in [...]-odstotno povečanje leta 2011 in leta 2012) ter [...] prihodka iz oglaševanja z [...] milijonov DKK leta 2009 na [...] milijonov DKK leta 2012 ([...] %). Najboljši scenarij je predvidel nekoliko večjo rast BDP kot osnovni scenarij in s tem rahlo povečanje na trgu televizijskega oglaševanja z [...] milijonov DKK leta 2009 na [...] milijonov DKK leta 2012 ([...] %). Napovedano je bilo, da se bodo prihodki TV2 iz oglaševanja skupaj z napovedano izgubo tržnega deleža [...] za [...] %, [...] % in [...] % v osnovnem, najslabšem in najboljšem scenariju v obdobju 2009–2012, kar je enako [...], [...] in [...]-odstotnemu [...]. |
| --- | --- |

(40)

Analiza najslabšega/najboljšega primera: prvotni načrt prestrukturiranja vsebuje osnovni, najslabši in najboljši scenarij z izračuni občutljivosti. Temelji na tržnih napovedih, pripravljenih zunaj družbe (podjetje PriceWaterhouseCoopers). Scenariji napovedujejo rast realnega BDP, iz tega pa izpeljujejo predvideno rast (ali upad) na trgu televizijskega oglaševanja, ki skupaj z napovedmi tržnega deleža zagotavlja napovedi prihodka TV2 iz oglaševanja. V osnovnem primeru obstaja majhno povečanje BDP ([...] % za leti 2009 in 2010, [...] % za leto 2011 in [...] % za leto 2012). Napovedano je bilo, da bo trg televizijskega oglaševanja med letoma 2009 in 2012 [...] z [...] milijonov DKK na [...] milijonov DKK v tem obdobju ([...] %). Najslabši scenarij je predvidel manj pozitivno rast realnega BDP (ničelna rast leta 2009 in 2010 ter [...] in [...]-odstotno povečanje leta 2011 in leta 2012) ter [...] prihodka iz oglaševanja z [...] milijonov DKK leta 2009 na [...] milijonov DKK leta 2012 ([...] %). Najboljši scenarij je predvidel nekoliko večjo rast BDP kot osnovni scenarij in s tem rahlo povečanje na trgu televizijskega oglaševanja z [...] milijonov DKK leta 2009 na [...] milijonov DKK leta 2012 ([...] %). Napovedano je bilo, da se bodo prihodki TV2 iz oglaševanja skupaj z napovedano izgubo tržnega deleža [...] za [...] %, [...] % in [...] % v osnovnem, najslabšem in najboljšem scenariju v obdobju 2009–2012, kar je enako [...], [...] in [...]-odstotnemu [...].

| (41) | Prihodki TV2 iz oglaševanja so se v obdobju 1999–2009 v (geometričnem) povprečju povečevali z 1,9-odstotno stopnjo z 12-odstotnim standardnim odmikom (32). Zato se glede na občutljivost poslovnega kroga prihodkov TV2 iz oglaševanja in splošna gospodarska predvidevanja v času ocene napovedi podjetja PWC za obdobje 2009–2012 ne morejo zavrniti kot pretirane. |
| --- | --- |

(41)

Prihodki TV2 iz oglaševanja so se v obdobju 1999–2009 v (geometričnem) povprečju povečevali z 1,9-odstotno stopnjo z 12-odstotnim standardnim odmikom (32). Zato se glede na občutljivost poslovnega kroga prihodkov TV2 iz oglaševanja in splošna gospodarska predvidevanja v času ocene napovedi podjetja PWC za obdobje 2009–2012 ne morejo zavrniti kot pretirane.

| (42) | Poročilo podjetja PWC je bilo posodobljeno septembra 2009, da bi upoštevalo novejša pričakovanja v zvezi s prihodki iz oglaševanja, in je predvidelo scenarij, slabši od pričakovanega v osnovnem scenariju (33). Trg televizijskega oglaševanja je leta 2009 v primerjavi z letom 2008 upadel za 18,7 % (34). Prihodki TV2 iz oglaševanja so se leta 2008 zmanjšali za 4 % (z 1 667 milijonov DKK na 1 597 milijonov DKK) in za nadaljnjih 24 % leta 2009 (z 1 597 milijonov DKK na 1 220 milijonov DKK) (35). |
| --- | --- |

(42)

Poročilo podjetja PWC je bilo posodobljeno septembra 2009, da bi upoštevalo novejša pričakovanja v zvezi s prihodki iz oglaševanja, in je predvidelo scenarij, slabši od pričakovanega v osnovnem scenariju (33). Trg televizijskega oglaševanja je leta 2009 v primerjavi z letom 2008 upadel za 18,7 % (34). Prihodki TV2 iz oglaševanja so se leta 2008 zmanjšali za 4 % (z 1 667 milijonov DKK na 1 597 milijonov DKK) in za nadaljnjih 24 % leta 2009 (z 1 597 milijonov DKK na 1 220 milijonov DKK) (35).

| (43) | Danska navaja, da so težave TV2 posledica dolga, ki so ga povzročile velike naložbe v predhodnih letih, negotovosti glede izida nerešene zadeve v zvezi z državno pomočjo, ki se nanaša na TV2, ter nenazadnje poslovnega modela javnega televizijskega programa, ki temelji samo na prihodku iz oglaševanja. Zlasti radijske dejavnosti so od začetka poslovanja leta 2007 povzročale velike izgube. Aprila 2008 je bila sprejeta odločitev, da se radijske dejavnosti prenehajo izvajati. |
| --- | --- |

(43)

Danska navaja, da so težave TV2 posledica dolga, ki so ga povzročile velike naložbe v predhodnih letih, negotovosti glede izida nerešene zadeve v zvezi z državno pomočjo, ki se nanaša na TV2, ter nenazadnje poslovnega modela javnega televizijskega programa, ki temelji samo na prihodku iz oglaševanja. Zlasti radijske dejavnosti so od začetka poslovanja leta 2007 povzročale velike izgube. Aprila 2008 je bila sprejeta odločitev, da se radijske dejavnosti prenehajo izvajati.

| (44) | Pomanjkanje zunanjega financiranja s strani bank: v načrtu prestrukturiranja so upoštevani dvomi bankirjev TV2 glede trenutnega poslovnega modela glavnega programa in glede možnih izidov tekočih pravnih zadev v zvezi s preteklo pomočjo za TV2. Načrt prestrukturiranja z nadaljnjim zmanjševanjem trenutnih posojil ali kreditnih sredstev omejuje izpostavljenost bank tveganjem v družbi. Danska je predložila dokaze, da je glavna banka družbe, tj. [...], 22. aprila 2009 po objavi računovodskih evidenc družbe zaprosila za zmanjšanje njenih posojil in kreditnih sredstev v zvezi z družbo (36). |
| --- | --- |

(44)

Pomanjkanje zunanjega financiranja s strani bank: v načrtu prestrukturiranja so upoštevani dvomi bankirjev TV2 glede trenutnega poslovnega modela glavnega programa in glede možnih izidov tekočih pravnih zadev v zvezi s preteklo pomočjo za TV2. Načrt prestrukturiranja z nadaljnjim zmanjševanjem trenutnih posojil ali kreditnih sredstev omejuje izpostavljenost bank tveganjem v družbi. Danska je predložila dokaze, da je glavna banka družbe, tj. [...], 22. aprila 2009 po objavi računovodskih evidenc družbe zaprosila za zmanjšanje njenih posojil in kreditnih sredstev v zvezi z družbo (36).

| (45) | TV2 je imela težave pri pridobivanju hipoteke za svoje prostore v Odenseju in je poročala, da se ni zmanjšala samo vrednost stavb, ampak tudi morebitna hipoteka (37). Na koncu je TV2 od banke Nordea bank pridobila posojilo v vrednosti 80 milijonov DKK, ki je bilo nižje od pričakovanega. Danska je pozneje zagotovila posodobljene informacije v zvezi z nezainteresiranostjo bank, da bi zagotovile komercialna posojila. Iz teh informacij je razvidno, da nobena od kontaktiranih bank ([...], [...],[...] in [...]) družbe TV2 ni obravnavala kot kreditno sposobne. Razlog za to so bila pričakovanja v zvezi z razvojem na oglaševalskem trgu, ki je edini vir dohodka TV2. Izraženi so bili pomisleki glede sposobnosti pridobivanja zaslužka, nerešene pravne zadeve pa so se obravnavale kot nadaljnji dejavnik tveganja (38). |
| --- | --- |

(45)

TV2 je imela težave pri pridobivanju hipoteke za svoje prostore v Odenseju in je poročala, da se ni zmanjšala samo vrednost stavb, ampak tudi morebitna hipoteka (37). Na koncu je TV2 od banke Nordea bank pridobila posojilo v vrednosti 80 milijonov DKK, ki je bilo nižje od pričakovanega. Danska je pozneje zagotovila posodobljene informacije v zvezi z nezainteresiranostjo bank, da bi zagotovile komercialna posojila. Iz teh informacij je razvidno, da nobena od kontaktiranih bank ([...], [...],[...] in [...]) družbe TV2 ni obravnavala kot kreditno sposobne. Razlog za to so bila pričakovanja v zvezi z razvojem na oglaševalskem trgu, ki je edini vir dohodka TV2. Izraženi so bili pomisleki glede sposobnosti pridobivanja zaslužka, nerešene pravne zadeve pa so se obravnavale kot nadaljnji dejavnik tveganja (38).

2.   Opis prvotno priglašenega načrta prestrukturiranja in njegove spremembe

| (46) | Načrt prestrukturiranja, kot je bil priglašen za TV2, se izvaja med 4. februarjem 2009 in 31. decembrom 2012. Njegov cilj je obravnavanje poslovnih slabosti TV2, predvsem neravnovesja kratkoročnega dolga v bilanci stanja in poslovnega modela za javni televizijski program, ki velja za netrajnostnega zaradi zanašanja na financiranje iz prihodkov iz oglaševanja, ki so odvisni od razmer na trgu. Načrt je imel naslednjih pet glavnih sestavnih delov: i) finančno prestrukturiranje, ki vpliva na bilanco stanja; ii) operativno prestrukturiranje; iii) novo financiranje javnega televizijskega kanala TV2 z uvedbo novega poslovnega modela; iv) ukrepe pomoči; ter v) izravnalne ukrepi. |
| --- | --- |

(46)

Načrt prestrukturiranja, kot je bil priglašen za TV2, se izvaja med 4. februarjem 2009 in 31. decembrom 2012. Njegov cilj je obravnavanje poslovnih slabosti TV2, predvsem neravnovesja kratkoročnega dolga v bilanci stanja in poslovnega modela za javni televizijski program, ki velja za netrajnostnega zaradi zanašanja na financiranje iz prihodkov iz oglaševanja, ki so odvisni od razmer na trgu. Načrt je imel naslednjih pet glavnih sestavnih delov: i) finančno prestrukturiranje, ki vpliva na bilanco stanja; ii) operativno prestrukturiranje; iii) novo financiranje javnega televizijskega kanala TV2 z uvedbo novega poslovnega modela; iv) ukrepe pomoči; ter v) izravnalne ukrepi.

| (47) | Ukrepi za finančno prestrukturiranje so morali biti sestavljeni predvsem iz naslednjih štirih elementov: prodaje 50-odstotne lastniške udeležbe v oddajnem prenosnem omrežju BSD (39), pridobitve hipoteke za poslovne prostore v Odenseju (Kvaegtorvet), kar naj bi ustvarilo [...] milijonov DKK, odložitve in zmanjšanja načrtovanih kapitalskih naložb ter odprodaje manjšinskih deležev nekaterih podjetij, dejavnih na sosednjih področjih medijev, [...], Momondo, [...] in [...]. Pričakovalo se je, da bodo ti ukrepi prinesli iztržek v višini [...] milijonov DKK, katerega del naj bi se porabil za zmanjšanje kratkoročnega zadolževanja. |
| --- | --- |

(47)

Ukrepi za finančno prestrukturiranje so morali biti sestavljeni predvsem iz naslednjih štirih elementov: prodaje 50-odstotne lastniške udeležbe v oddajnem prenosnem omrežju BSD (39), pridobitve hipoteke za poslovne prostore v Odenseju (Kvaegtorvet), kar naj bi ustvarilo [...] milijonov DKK, odložitve in zmanjšanja načrtovanih kapitalskih naložb ter odprodaje manjšinskih deležev nekaterih podjetij, dejavnih na sosednjih področjih medijev, [...], Momondo, [...] in [...]. Pričakovalo se je, da bodo ti ukrepi prinesli iztržek v višini [...] milijonov DKK, katerega del naj bi se porabil za zmanjšanje kratkoročnega zadolževanja.

| (48) | Ukrepi za operativno prestrukturiranje so razširjeni na varčevalne ukrepe v vrednosti 280 milijonov DKK, ki so se začeli izvajati že leta 2008, ter vključujejo zaprtje podjetja East Production in njegovo vključitev v TV2, odpravo ali zmanjšanje deleža TV2 v [...] ter nadaljnje prihranke stroškov v višini 40 milijonov DKK. Poleg tega je TV2 po priglasitvi uspelo uvesti nadaljnje varčevalne ukrepe v načrt, sprejet 30. marca 2009, ki vključuje znižanja kapitalskih naložb za leto 2009 v višini 30 milijonov DKK kot tudi nadaljnja znižanja stroškov v višini 97 milijonov DKK (40). |
| --- | --- |

(48)

Ukrepi za operativno prestrukturiranje so razširjeni na varčevalne ukrepe v vrednosti 280 milijonov DKK, ki so se začeli izvajati že leta 2008, ter vključujejo zaprtje podjetja East Production in njegovo vključitev v TV2, odpravo ali zmanjšanje deleža TV2 v [...] ter nadaljnje prihranke stroškov v višini 40 milijonov DKK. Poleg tega je TV2 po priglasitvi uspelo uvesti nadaljnje varčevalne ukrepe v načrt, sprejet 30. marca 2009, ki vključuje znižanja kapitalskih naložb za leto 2009 v višini 30 milijonov DKK kot tudi nadaljnja znižanja stroškov v višini 97 milijonov DKK (40).

| (49) | Namen novega finančnega ukrepa (nadomestilo za končne uporabnike)
   (41) je razširiti vire stabilnega prihodka za javni televizijski program TV2. V zvezi s tem je bila 9. januarja 2009 med glavnimi političnimi strankami sprejeta odločitev glede spremembe sporazuma o medijski politiki za obdobje 2007–2010. |
| --- | --- |

(49)

Namen novega finančnega ukrepa (nadomestilo za končne uporabnike)
   (41) je razširiti vire stabilnega prihodka za javni televizijski program TV2. V zvezi s tem je bila 9. januarja 2009 med glavnimi političnimi strankami sprejeta odločitev glede spremembe sporazuma o medijski politiki za obdobje 2007–2010.

| (50) | Zaračunavanje naročnin: poslovni model za glavni program se bo bistveno spremenil s tem, da se bo omogočila uvedba nadomestil za končne uporabnike, tj. naročnin, s katerimi se bo od 1. januarja 2012 financiral javni televizijski program. Poleg tega bo TV2 še naprej prejemala prihodke iz oglaševanja. |
| --- | --- |

(50)

Zaračunavanje naročnin: poslovni model za glavni program se bo bistveno spremenil s tem, da se bo omogočila uvedba nadomestil za končne uporabnike, tj. naročnin, s katerimi se bo od 1. januarja 2012 financiral javni televizijski program. Poleg tega bo TV2 še naprej prejemala prihodke iz oglaševanja.

| (51) | Distributerji bodo naročnine zaračunavali končnim uporabnikom. Nadomestila, ki ga plača končni uporabnik, ne bo določila vlada, ampak bo določen v običajnih komercialnih pogajanjih med TV2 in distributerji (npr. za DTT Boxer). TV2 pričakuje, da bo mesečna cena, ki jo bo TV2 zaračunala distributerjem, znašala približno 10–12 DKK (brez DDV) na gospodinjstvo (42). Cilj uvedbe uporabniških nadomestil iz leta 2012 je, da se gospodinjstvom, ki so trenutno opremljena s tehnološko opremo MPEG 2, ki lahko sprejema „brezplačno“ digitalno prizemno televizijo (DR1, DR2 in TV2), omogoči dovolj časa, da preklopijo na opremo formata MPEG 4. Danska pričakuje, da bo uvedba tega elementa načrta prestrukturiranja obnovila dolgoročno sposobnost preživetja TV2. TV2 pričakuje, da se bodo leta 2012 zaradi uporabniških nadomestil prihodki po ocenah zvišali za [...] milijonov DKK neto (43). |
| --- | --- |

(51)

Distributerji bodo naročnine zaračunavali končnim uporabnikom. Nadomestila, ki ga plača končni uporabnik, ne bo določila vlada, ampak bo določen v običajnih komercialnih pogajanjih med TV2 in distributerji (npr. za DTT Boxer). TV2 pričakuje, da bo mesečna cena, ki jo bo TV2 zaračunala distributerjem, znašala približno 10–12 DKK (brez DDV) na gospodinjstvo (42). Cilj uvedbe uporabniških nadomestil iz leta 2012 je, da se gospodinjstvom, ki so trenutno opremljena s tehnološko opremo MPEG 2, ki lahko sprejema „brezplačno“ digitalno prizemno televizijo (DR1, DR2 in TV2), omogoči dovolj časa, da preklopijo na opremo formata MPEG 4. Danska pričakuje, da bo uvedba tega elementa načrta prestrukturiranja obnovila dolgoročno sposobnost preživetja TV2. TV2 pričakuje, da se bodo leta 2012 zaradi uporabniških nadomestil prihodki po ocenah zvišali za [...] milijonov DKK neto (43).

| (52) | Sprejet ne bo noben zakonodajni akt, ki bi distributerje obvezoval k vključitvi TV2 v svoje pakete. Ravno nasprotno, obstoječa obveznost prenosa bo razveljavljena z uvedbo uporabniških nadomestil (44). To temelji na besedilu iz oddelka 38a(2) Poglavja 6 veljavnega danskega zakona o radiodifuziji, ki določa, da se status prenosa v primeru, če minister za kulturo družbi TV2 omogoči zaračunavanje naročnin, ukine. Z drugimi besedami, obveznost prenosa se samodejno ukine z uvedbo uporabniških nadomestil. Pričakuje se, da se bo glavni program TV2 dejansko distribuiral preko kabelskih omrežij in antenskih zvez na enak način kot zdaj. Distributerji lahko spremenijo strukturo paketa, pri čemer TV2 nadomesti obstoječ plačniški program. |
| --- | --- |

(52)

Sprejet ne bo noben zakonodajni akt, ki bi distributerje obvezoval k vključitvi TV2 v svoje pakete. Ravno nasprotno, obstoječa obveznost prenosa bo razveljavljena z uvedbo uporabniških nadomestil (44). To temelji na besedilu iz oddelka 38a(2) Poglavja 6 veljavnega danskega zakona o radiodifuziji, ki določa, da se status prenosa v primeru, če minister za kulturo družbi TV2 omogoči zaračunavanje naročnin, ukine. Z drugimi besedami, obveznost prenosa se samodejno ukine z uvedbo uporabniških nadomestil. Pričakuje se, da se bo glavni program TV2 dejansko distribuiral preko kabelskih omrežij in antenskih zvez na enak način kot zdaj. Distributerji lahko spremenijo strukturo paketa, pri čemer TV2 nadomesti obstoječ plačniški program.

| (53) | Prvotno se je pričakovalo, da bodo obstajale izjeme v zvezi z možnostjo zaračunavanja nadomestil za končne uporabnike in da TV2 ne bo bremenila končnih uporabnikov, ki niso sprejemali nobenega drugega plačniškega televizijskega programa (znanega kot sistem ene kartice TV2). To bi pomenilo, da bi lahko končni uporabniki, ki sprejemajo samo brezplačne programe, še naprej brezplačno spremljali TV2. Vendar se ta možnost, ki je bila vključena v osnutek predloga ministrstva za kulturo z dne 18. novembra 2010, ne bo izvedla. TV2 bo posledično z začetkom leta 2012 bremenila vse končne uporabnike, ki bodo želeli sprejemati TV2 za spremljanje javnega televizijskega programa. Možnost zaračunavanja naročnin končnim uporabnikom zahteva spremembo pogojev za pridobitev licence, ki jo bo izvedlo ministrstvo za kulturo. |
| --- | --- |

(53)

Prvotno se je pričakovalo, da bodo obstajale izjeme v zvezi z možnostjo zaračunavanja nadomestil za končne uporabnike in da TV2 ne bo bremenila končnih uporabnikov, ki niso sprejemali nobenega drugega plačniškega televizijskega programa (znanega kot sistem ene kartice TV2). To bi pomenilo, da bi lahko končni uporabniki, ki sprejemajo samo brezplačne programe, še naprej brezplačno spremljali TV2. Vendar se ta možnost, ki je bila vključena v osnutek predloga ministrstva za kulturo z dne 18. novembra 2010, ne bo izvedla. TV2 bo posledično z začetkom leta 2012 bremenila vse končne uporabnike, ki bodo želeli sprejemati TV2 za spremljanje javnega televizijskega programa. Možnost zaračunavanja naročnin končnim uporabnikom zahteva spremembo pogojev za pridobitev licence, ki jo bo izvedlo ministrstvo za kulturo.

| (54) | Prvotno priglašeni ukrepi pomoči: kot je bilo prvotno priglašeno, so bili pri prestrukturiranju predvideni trije ukrepi pomoči v vrednosti največ 1 375 milijonov DKK. Ti so bili:






  — | 300 milijonov DKK podrejenega dolžniškega kapitala; |
| --- | --- | --- |

(54)

Prvotno priglašeni ukrepi pomoči: kot je bilo prvotno priglašeno, so bili pri prestrukturiranju predvideni trije ukrepi pomoči v vrednosti največ 1 375 milijonov DKK. Ti so bili:

—

300 milijonov DKK podrejenega dolžniškega kapitala;

| — | vprašanje glede jamstva za prodajo oddajnega prenosnega omrežja za pričakovan prodajni znesek v višini 475 milijonov DKK; in |
| --- | --- |

—

vprašanje glede jamstva za prodajo oddajnega prenosnega omrežja za pričakovan prodajni znesek v višini 475 milijonov DKK; in

| — | začasna kreditna sredstva z začetnim zneskom 600 milijonov DKK, če TV2 ne bo mogla zagotoviti zunanjega financiranja. |
| --- | --- |

—

začasna kreditna sredstva z začetnim zneskom 600 milijonov DKK, če TV2 ne bo mogla zagotoviti zunanjega financiranja.

| (55) | Danska je navedla, da bi bile obrestne mere in plačila garancije podobne tistim za zdrava podjetja. Ti ukrepi se niso nikoli izvedli. Dodatne informacije so na voljo v sklepu Komisije o začetku formalnega postopka preiskave (45). |
| --- | --- |

(55)

Danska je navedla, da bi bile obrestne mere in plačila garancije podobne tistim za zdrava podjetja. Ti ukrepi se niso nikoli izvedli. Dodatne informacije so na voljo v sklepu Komisije o začetku formalnega postopka preiskave (45).

| (56) | Pomoč za reševanje v obliki kreditnih sredstev v višini 1 000 DKK, kot je bila odobrena v sklepu Komisije z dne 4. avgusta 2008, se izvaja še naprej. |
| --- | --- |

(56)

Pomoč za reševanje v obliki kreditnih sredstev v višini 1 000 DKK, kot je bila odobrena v sklepu Komisije z dne 4. avgusta 2008, se izvaja še naprej.

| (57) | Danska je predložila informacije o stroških prestrukturiranja in v zvezi s tem nudi dve različni možnosti izračuna. Prvič, trdi, da je prestrukturiranje TV2 finančno prestrukturiranje, pri čemer so stroški za premostitev likvidnostne vrzeli dejansko stroški prestrukturiranja, tj. stroški za zagotavljanje dolgoročne sposobnosti preživetja. Danska meni, da bo te stroške ne glede na njihovo višino v celoti plačala sama TV2. Razlog za to je v domnevi Danske, da do sprejetja odločitve Komisije noben od ukrepov pomoči ne bo izveden ali pa bodo vsi ukrepi pomoči povrnjeni v celoti (46). Danska prav tako trdi, da bi se morali prihranki v posebnem primeru prestrukturiranja TV2 obravnavati kot stroški prestrukturiranja, ker namen prihrankov ni samo povečanje konkurenčnosti, ampak tudi zagotovitev finančne sposobnosti preživetja TV2 izključno iz komercialnega vidika (47). Druga možnost je bolj tradicionalen izračun stroškov prestrukturiranja, v katerega niso vključeni prihranki stroškov in ki bi se osredotočil na nastale enkratne izredne stroške, za katere je Danska navedla, da znašajo [...] milijonov DKK, tj. stroške transakcije za prenosno omrežje, stroške v zvezi s prehodom na plačniško televizijo (uporabniška nadomestila) ter pravne stroške in stroške svetovanja, pa tudi stroške za prekinitev pogodb uslužbencev (48). |
| --- | --- |

(57)

Danska je predložila informacije o stroških prestrukturiranja in v zvezi s tem nudi dve različni možnosti izračuna. Prvič, trdi, da je prestrukturiranje TV2 finančno prestrukturiranje, pri čemer so stroški za premostitev likvidnostne vrzeli dejansko stroški prestrukturiranja, tj. stroški za zagotavljanje dolgoročne sposobnosti preživetja. Danska meni, da bo te stroške ne glede na njihovo višino v celoti plačala sama TV2. Razlog za to je v domnevi Danske, da do sprejetja odločitve Komisije noben od ukrepov pomoči ne bo izveden ali pa bodo vsi ukrepi pomoči povrnjeni v celoti (46). Danska prav tako trdi, da bi se morali prihranki v posebnem primeru prestrukturiranja TV2 obravnavati kot stroški prestrukturiranja, ker namen prihrankov ni samo povečanje konkurenčnosti, ampak tudi zagotovitev finančne sposobnosti preživetja TV2 izključno iz komercialnega vidika (47). Druga možnost je bolj tradicionalen izračun stroškov prestrukturiranja, v katerega niso vključeni prihranki stroškov in ki bi se osredotočil na nastale enkratne izredne stroške, za katere je Danska navedla, da znašajo [...] milijonov DKK, tj. stroške transakcije za prenosno omrežje, stroške v zvezi s prehodom na plačniško televizijo (uporabniška nadomestila) ter pravne stroške in stroške svetovanja, pa tudi stroške za prekinitev pogodb uslužbencev (48).

| (58) | TV2 se je v okviru izravnalnega ukrepa prvotno zavezala, da v obdobju prestrukturiranja, tj. do 31. decembra 2012, ne bo odprla novih televizijskih oddajnih programov. Danska poudarja, da gre za žrtvovanje družbe, saj bi bila TV2 zaradi novih programov manj odvisna od prihodkov iz oglaševanja. V digitalnem svetu so gledalci pogosteje nagovorjeni prek specializiranih programov, TV2 pa poudarja, da njeni konkurenti v tem obdobju odpirajo nove programe. |
| --- | --- |

(58)

TV2 se je v okviru izravnalnega ukrepa prvotno zavezala, da v obdobju prestrukturiranja, tj. do 31. decembra 2012, ne bo odprla novih televizijskih oddajnih programov. Danska poudarja, da gre za žrtvovanje družbe, saj bi bila TV2 zaradi novih programov manj odvisna od prihodkov iz oglaševanja. V digitalnem svetu so gledalci pogosteje nagovorjeni prek specializiranih programov, TV2 pa poudarja, da njeni konkurenti v tem obdobju odpirajo nove programe.

| (59) | Danski organi so v zvezi s trajanjem načrta prestrukturiranja, ki naj bi se glede na priglasitev končal 31. decembra 2012, navedli, da je v najboljšem interesu TV2, da se celotna državna pomoč nadomesti bolj zgodaj, kar bi omogočilo, da se obdobje prestrukturiranja po možnosti konča prej (49). |
| --- | --- |

(59)

Danski organi so v zvezi s trajanjem načrta prestrukturiranja, ki naj bi se glede na priglasitev končal 31. decembra 2012, navedli, da je v najboljšem interesu TV2, da se celotna državna pomoč nadomesti bolj zgodaj, kar bi omogočilo, da se obdobje prestrukturiranja po možnosti konča prej (49).

3.   Nadaljnji razvoj v postopku prestrukturiranja

| (60) | Kot je določeno v načrtu prestrukturiranja, je TV2 30. septembra 2010 svoje oddajno omrežje prodala švedskemu podjetju Teracom AB, tj. lastniku televizijske družbe Boxer. Prodajni iztržek za TV2 je pred obdavčitvijo znašal okoli 640 milijonov DKK, kar se je porabilo za zmanjšanje dolga TV2. |
| --- | --- |

(60)

Kot je določeno v načrtu prestrukturiranja, je TV2 30. septembra 2010 svoje oddajno omrežje prodala švedskemu podjetju Teracom AB, tj. lastniku televizijske družbe Boxer. Prodajni iztržek za TV2 je pred obdavčitvijo znašal okoli 640 milijonov DKK, kar se je porabilo za zmanjšanje dolga TV2.

| (61) | TV2 je tudi pridobila hipoteko za svoje poslovne prostore v Odenseju, vendar po nižji stopnji, kot je bilo sprva pričakovano. Namesto [...] milijonov DKK je pridobila hipoteko samo v višini 80 milijonov DKK. |
| --- | --- |

(61)

TV2 je tudi pridobila hipoteko za svoje poslovne prostore v Odenseju, vendar po nižji stopnji, kot je bilo sprva pričakovano. Namesto [...] milijonov DKK je pridobila hipoteko samo v višini 80 milijonov DKK.

| (62) | TV2 je 4. oktobra 2010 povrnila vse svoje dvige iz začasnih kreditnih sredstev, kar je bilo odobreno v sklepu Komisije o pomoči za reševanje. TV2 je iz sredstev za pomoč za reševanje porabila skupaj 223 milijonov DKK. Do konca leta 2008, tj. v šestmesečnem obdobju pomoči za reševanje, je porabila 208 milijonov DKK (50). Danska je glede na prodajo prenosnega omrežja, ki je bila uspešnejša, kot je bilo predvideno v načrtu prestrukturiranja, posredovala naslednje spremenjene številke o finančnih razmerah TV2 (na podlagi naročnin na glavni program) (51).










  (v milijonih DKK) |
| --- | --- |
| | Realizirano
  2009 | Ocenjeno
  2010 | Napoved
  2011 | Napoved
  2012 | Napoved
  2013 |
| Prihodki | 2 029 | 2 147 | [...] | [...] | [...] |
| Stroški | –1 910 | –1 974 | [...] | [...] | [...] |
| EBIT | –2 | 25 | [...] | [...] | [...] |
| Dobiček pred obdavčitvijo, nadaljevanje dejavnosti | –28 | 42 | [...] | [...] | [...] |
| Dobiček pred obdavčitvijo, prekinitev dejavnosti | 1 | 397 | [...] | [...] | [...] |
| Dobiček po obdavčitvi | –14 | 353 | [...] | [...] | [...] |
| Kapital ob koncu leta | 601 | 952 | [...] | [...] | [...] |
| Neto dolg z obrestmi ob koncu leta | 659 | –84 | [...] | [...] | [...] |

(62)

TV2 je 4. oktobra 2010 povrnila vse svoje dvige iz začasnih kreditnih sredstev, kar je bilo odobreno v sklepu Komisije o pomoči za reševanje. TV2 je iz sredstev za pomoč za reševanje porabila skupaj 223 milijonov DKK. Do konca leta 2008, tj. v šestmesečnem obdobju pomoči za reševanje, je porabila 208 milijonov DKK (50). Danska je glede na prodajo prenosnega omrežja, ki je bila uspešnejša, kot je bilo predvideno v načrtu prestrukturiranja, posredovala naslednje spremenjene številke o finančnih razmerah TV2 (na podlagi naročnin na glavni program) (51).

(v milijonih DKK)

Realizirano

2009

Ocenjeno

2010

Napoved

2011

Napoved

2012

Napoved

2013

Prihodki

2 029

2 147

[...]

[...]

[...]

Stroški

–1 910

–1 974

[...]

[...]

[...]

EBIT

–2

25

[...]

[...]

[...]

Dobiček pred obdavčitvijo, nadaljevanje dejavnosti

–28

42

[...]

[...]

[...]

Dobiček pred obdavčitvijo, prekinitev dejavnosti

1

397

[...]

[...]

[...]

Dobiček po obdavčitvi

–14

353

[...]

[...]

[...]

Kapital ob koncu leta

601

952

[...]

[...]

[...]

Neto dolg z obrestmi ob koncu leta

659

–84

[...]

[...]

[...]

| (63) | [...] je 13. oktobra 2010 ponudila, da TV2 zagotovi dodatna kreditna sredstva v vrednosti [...] milijonov DKK. To bi povečalo dolgoročna sredstva TV2 za [...] z [...] milijonov DKK na [...] milijonov DKK (52). Vendar je ponudba predmet naslednjih dveh pogojev:






  a) | [...] |
| --- | --- | --- |

(63)

[...] je 13. oktobra 2010 ponudila, da TV2 zagotovi dodatna kreditna sredstva v vrednosti [...] milijonov DKK. To bi povečalo dolgoročna sredstva TV2 za [...] z [...] milijonov DKK na [...] milijonov DKK (52). Vendar je ponudba predmet naslednjih dveh pogojev:

a)

[...]

| b) | [...]. |
| --- | --- |

b)

[...].

| (64) | TV2 na podlagi tega pričakuje, da bodo njena finančna sredstva do konca leta 2012 znašala okoli [...]–[...] milijonov DKK. To predstavlja [...]–[...] milijonov DKK in dodatna zunanja kreditna sredstva v višini [...] milijonov DKK (53). |
| --- | --- |

(64)

TV2 na podlagi tega pričakuje, da bodo njena finančna sredstva do konca leta 2012 znašala okoli [...]–[...] milijonov DKK. To predstavlja [...]–[...] milijonov DKK in dodatna zunanja kreditna sredstva v višini [...] milijonov DKK (53).

| (65) | Danska je zagotovila tudi podatke o kapitalski strukturi TV2. Trdila je, da bi se morala TV2 zaradi težav pri prejemanju zunanje pomoči, ki so bile posledica negotovosti glede nerešenih pravnih zadev in na prihodke iz oglaševanja občutljivega poslovnega modela TV2, manj zanašati na dolg kot na kapital. Komisija opaža tudi razhajanja med stopnjo lastniškega financiranja TV2 v primerjavi z njenimi konkurenti. |
| --- | --- |

(65)

Danska je zagotovila tudi podatke o kapitalski strukturi TV2. Trdila je, da bi se morala TV2 zaradi težav pri prejemanju zunanje pomoči, ki so bile posledica negotovosti glede nerešenih pravnih zadev in na prihodke iz oglaševanja občutljivega poslovnega modela TV2, manj zanašati na dolg kot na kapital. Komisija opaža tudi razhajanja med stopnjo lastniškega financiranja TV2 v primerjavi z njenimi konkurenti.

| (66) | Podrobneje, kapitalska struktura se lahko oceni glede na stopnjo solventnosti, tj. stopnjo lastniških sredstev k skupni bilanci stanja. Podjetje PWC (dansko podjetje za finančno svetovanje) ugotavlja, da je povprečna (mediana) stopnja solventnosti konkurentov TV2 približno [...]-odstotna ([...] % konec leta 2009) (54). Povprečna stopnja solventnosti konkurentov TV2 je bistveno nižja od stopnje solventnosti, ki naj bi jo imela TV2 ob koncu obdobja prestrukturiranja. Stopnja solventnosti TV2 je po prodaji prenosnega omrežja ob koncu leta 2010 znašala [...] %. Napoveduje se, da bo konec leta 2011 dosegla [...] %, konec leta 2012 pa [...] %. Po zadnjih napovedih, ki jih je predložila TV2, bi moral delež neto dolga (neto dolg z obrestmi pri dobičku pred obrestmi, davki in amortizacijo) konec leta 2010 znašati okoli [...], [...] konec leta 2011 in [...] leta 2012. V vzorčni skupini konkurentov TV2 razmerje med povprečnim (mediana) neto dolgom in kapitalom za leto 2009 znaša [...] ([...]) (55). |
| --- | --- |

(66)

Podrobneje, kapitalska struktura se lahko oceni glede na stopnjo solventnosti, tj. stopnjo lastniških sredstev k skupni bilanci stanja. Podjetje PWC (dansko podjetje za finančno svetovanje) ugotavlja, da je povprečna (mediana) stopnja solventnosti konkurentov TV2 približno [...]-odstotna ([...] % konec leta 2009) (54). Povprečna stopnja solventnosti konkurentov TV2 je bistveno nižja od stopnje solventnosti, ki naj bi jo imela TV2 ob koncu obdobja prestrukturiranja. Stopnja solventnosti TV2 je po prodaji prenosnega omrežja ob koncu leta 2010 znašala [...] %. Napoveduje se, da bo konec leta 2011 dosegla [...] %, konec leta 2012 pa [...] %. Po zadnjih napovedih, ki jih je predložila TV2, bi moral delež neto dolga (neto dolg z obrestmi pri dobičku pred obrestmi, davki in amortizacijo) konec leta 2010 znašati okoli [...], [...] konec leta 2011 in [...] leta 2012. V vzorčni skupini konkurentov TV2 razmerje med povprečnim (mediana) neto dolgom in kapitalom za leto 2009 znaša [...] ([...]) (55).

4.   Učinek novih finančnih parametrov na priglašeni načrt prestrukturiranja

| (67) | Danska je potrdila, da noben od prvotno predlaganih ukrepov pomoči v načrtu prestrukturiranja ni bil izveden in da je Danska v skladu z obveznostjo mirovanja iz člena 3 Uredbe (ES) št. 659/1999 čakala na odločitev Komisije (56). Vendar so glede na nedavne dogodke pomembni samo posojilo in kreditna sredstva v okviru načrta prestrukturiranja v sedanji obliki (57). Priglašeni ukrep pomoči predlaganega jamstva v zvezi s prodajo oddajnega omrežja ni pomemben in ni izvedljiv (58), ker je bila prodaja uspešno izvedena tudi brez jamstva (59). Medtem se izvaja samo začasno posojilo.
  Danska je glede na izboljšani finančni položaj TV2 po prodaji oddajnega omrežja trdila, da se lahko vsi ukrepi pomoči opustijo pod edinim pogojem, da je načrt prestrukturiranja odobren (vključno z možnostjo izvajanja nadomestil za končne uporabnike) in da Komisija sprejme odločitev v „starih“ zadevah o državni pomoči, ki ne vključuje nikakršnega dodatnega vračila državne pomoči danski vladi (60). TV2 trdi, da bo v takem primeru do leta 2012, ko se bodo začela izvajati plačila naročnin za glavni program, finančno dovolj sposobna (61). Načrt prestrukturiranja kot tak ni bil umaknjen. TV2 iz obstoječih sredstev za pomoč za reševanje trenutno ne more črpati denarja, ker za to niso izpolnjeni pogoji (overjena potreba po likvidnih sredstvih, ki jo potrdi strokovnjak) (62). |
| --- | --- |

(67)

Danska je potrdila, da noben od prvotno predlaganih ukrepov pomoči v načrtu prestrukturiranja ni bil izveden in da je Danska v skladu z obveznostjo mirovanja iz člena 3 Uredbe (ES) št. 659/1999 čakala na odločitev Komisije (56). Vendar so glede na nedavne dogodke pomembni samo posojilo in kreditna sredstva v okviru načrta prestrukturiranja v sedanji obliki (57). Priglašeni ukrep pomoči predlaganega jamstva v zvezi s prodajo oddajnega omrežja ni pomemben in ni izvedljiv (58), ker je bila prodaja uspešno izvedena tudi brez jamstva (59). Medtem se izvaja samo začasno posojilo.

Danska je glede na izboljšani finančni položaj TV2 po prodaji oddajnega omrežja trdila, da se lahko vsi ukrepi pomoči opustijo pod edinim pogojem, da je načrt prestrukturiranja odobren (vključno z možnostjo izvajanja nadomestil za končne uporabnike) in da Komisija sprejme odločitev v „starih“ zadevah o državni pomoči, ki ne vključuje nikakršnega dodatnega vračila državne pomoči danski vladi (60). TV2 trdi, da bo v takem primeru do leta 2012, ko se bodo začela izvajati plačila naročnin za glavni program, finančno dovolj sposobna (61). Načrt prestrukturiranja kot tak ni bil umaknjen. TV2 iz obstoječih sredstev za pomoč za reševanje trenutno ne more črpati denarja, ker za to niso izpolnjeni pogoji (overjena potreba po likvidnih sredstvih, ki jo potrdi strokovnjak) (62).

| (68) | Danska se je v prvotnem načrtu prestrukturiranja zavezala, da TV2 ne bo uvedla nobenih novih televizijskih oddajnih programov. Pozneje je bilo pojasnjeno, da ta zaveza vključuje tudi radijske programe, vendar danske oblasti menijo, da bi se moral ta izravnalni ukrep ukiniti, ko so odpravljeni vsi ukrepi pomoči, saj to štejejo za zaključek obdobja prestrukturiranja (63). Danska vlada se je med preiskavo, ki jo je izvedla Komisija, odločila, da bo objavila razpis za javni radijski program (64). Cilj tega novega radijskega programa je vzpostavitev konkurence na danskem radijskem trgu za izbor javnih programov, na katerem trenutno prevladuje javna radijska in televizijska postaja DR s skoraj 80-odstotnim deležem občinstva. TV2 je sprva nameravala sodelovati na takem razpisu, na katerem bi lahko bila ponudba predložena šele po končanih ukrepih pomoči. Vendar je Danska med potekom preiskave potrdila, da TV2 zaradi tekoče preiskave, ki jo je izvajala Komisija, ne bo sodelovala na tem razpisu (65). |
| --- | --- |

(68)

Danska se je v prvotnem načrtu prestrukturiranja zavezala, da TV2 ne bo uvedla nobenih novih televizijskih oddajnih programov. Pozneje je bilo pojasnjeno, da ta zaveza vključuje tudi radijske programe, vendar danske oblasti menijo, da bi se moral ta izravnalni ukrep ukiniti, ko so odpravljeni vsi ukrepi pomoči, saj to štejejo za zaključek obdobja prestrukturiranja (63). Danska vlada se je med preiskavo, ki jo je izvedla Komisija, odločila, da bo objavila razpis za javni radijski program (64). Cilj tega novega radijskega programa je vzpostavitev konkurence na danskem radijskem trgu za izbor javnih programov, na katerem trenutno prevladuje javna radijska in televizijska postaja DR s skoraj 80-odstotnim deležem občinstva. TV2 je sprva nameravala sodelovati na takem razpisu, na katerem bi lahko bila ponudba predložena šele po končanih ukrepih pomoči. Vendar je Danska med potekom preiskave potrdila, da TV2 zaradi tekoče preiskave, ki jo je izvajala Komisija, ne bo sodelovala na tem razpisu (65).

| (69) | TV2 navaja, da so samo razmerja zaslužkov zadostno merilo za ocenjevanje finančnega položaja TV2 v zvezi z njenimi konkurenti, dokler pravne zadeve niso rešene. Vendar TV2 priznava, da bodo deleži kapitala (kot stopnja solventnosti) smiselni šele takrat, ko bodo pojasnjene negotovosti glede poslovnega modela in razrešeni pravni spori (66). Danska vlada je izrazila svoj namen, da TV2 ne bi smela biti prekapitalizirana in je pripravljena uvesti ukrepe za zagotovitev, da bo ta cilj dosežen, ko bodo leta 2012 uvedena nadomestila za končne uporabnike. Danska vlada bo kot lastnica TV2 zagotovila, da bo kapitalska struktura TV2 po uvedbi uporabniškega nadomestila in normalizaciji finančnega položaja skladna z običajnimi tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(69)

TV2 navaja, da so samo razmerja zaslužkov zadostno merilo za ocenjevanje finančnega položaja TV2 v zvezi z njenimi konkurenti, dokler pravne zadeve niso rešene. Vendar TV2 priznava, da bodo deleži kapitala (kot stopnja solventnosti) smiselni šele takrat, ko bodo pojasnjene negotovosti glede poslovnega modela in razrešeni pravni spori (66). Danska vlada je izrazila svoj namen, da TV2 ne bi smela biti prekapitalizirana in je pripravljena uvesti ukrepe za zagotovitev, da bo ta cilj dosežen, ko bodo leta 2012 uvedena nadomestila za končne uporabnike. Danska vlada bo kot lastnica TV2 zagotovila, da bo kapitalska struktura TV2 po uvedbi uporabniškega nadomestila in normalizaciji finančnega položaja skladna z običajnimi tržnimi pogoji.

| (70) | Danska se je v zvezi s tem zavezala, da bo konec leta 2012 ali v začetku leta 2013 neodvisnega finančnega strokovnjaka zadolžila za izvedbo analize kapitalske strukture TV2, ki jo bo primerjal s kapitalskimi strukturami drugih ustreznih medijskih podjetij. Danska vlada se je zavezala, da bo v primeru, če bo kapitalska struktura TV2 izrazito odstopala od središčne vrednosti ali povprečja ustrezne skupine konkurentov, na zasedanju Generalne skupščine, ki bo potekal aprila 2013, prilagodila kapitalsko strukturo, s čimer bo popravila razmere. Če bodo obstajali tehtni razlogi, da se kapitalska struktura ne prilagodi, bo danska vlada Komisijo obvestila o spremembi načrta prestrukturiranja. Cilj danske vlade je prestrukturiranje lastniškega kapitala s sprejetjem plačil obresti na Generalni skupščini aprila 2013 in ne s povečanjem dolga TV2, pri čemer bi se razširila bilanca stanja. |
| --- | --- |

(70)

Danska se je v zvezi s tem zavezala, da bo konec leta 2012 ali v začetku leta 2013 neodvisnega finančnega strokovnjaka zadolžila za izvedbo analize kapitalske strukture TV2, ki jo bo primerjal s kapitalskimi strukturami drugih ustreznih medijskih podjetij. Danska vlada se je zavezala, da bo v primeru, če bo kapitalska struktura TV2 izrazito odstopala od središčne vrednosti ali povprečja ustrezne skupine konkurentov, na zasedanju Generalne skupščine, ki bo potekal aprila 2013, prilagodila kapitalsko strukturo, s čimer bo popravila razmere. Če bodo obstajali tehtni razlogi, da se kapitalska struktura ne prilagodi, bo danska vlada Komisijo obvestila o spremembi načrta prestrukturiranja. Cilj danske vlade je prestrukturiranje lastniškega kapitala s sprejetjem plačil obresti na Generalni skupščini aprila 2013 in ne s povečanjem dolga TV2, pri čemer bi se razširila bilanca stanja.

| (71) | Danska vlada se je tudi zavezala, da bo Komisiji pravočasno pred sestankom, ki bo potekal aprila 2013, predložila analizo skupaj z načrti vlade za ukrepanje v skladu z analizo. |
| --- | --- |

(71)

Danska vlada se je tudi zavezala, da bo Komisiji pravočasno pred sestankom, ki bo potekal aprila 2013, predložila analizo skupaj z načrti vlade za ukrepanje v skladu z analizo.

V.   POVZETEK ODLOČITVE KOMISIJE O ZAČETKU POSTOPKA Z DNE 2. JULIJA 2009

| (72) | Komisija je v odločitvi o uvedbi formalnega postopka preiskave ugotovila, da priglašena posojila in jamstvo iz načrta prestrukturiranja predstavljajo državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, zdaj člena 107(1) PDEU, združljivost načrta prestrukturiranja pa je raziskala glede na člen 87(3)(c) Pogodbe ES, zdaj člen 107(3)(c) PDEU, v povezavi s Smernicami Komisije o prestrukturiranju (67). Vendar je Komisija pozvala k predložitvi pripomb v zvezi s tem, ali bi izvajanje člena 87 Pogodbe ES (člena 107 PDEU) oviralo izvajanje naloge javnega radijskega in televizijskega oddajanja, za katero je zadolžena TV2. |
| --- | --- |

(72)

Komisija je v odločitvi o uvedbi formalnega postopka preiskave ugotovila, da priglašena posojila in jamstvo iz načrta prestrukturiranja predstavljajo državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, zdaj člena 107(1) PDEU, združljivost načrta prestrukturiranja pa je raziskala glede na člen 87(3)(c) Pogodbe ES, zdaj člen 107(3)(c) PDEU, v povezavi s Smernicami Komisije o prestrukturiranju (67). Vendar je Komisija pozvala k predložitvi pripomb v zvezi s tem, ali bi izvajanje člena 87 Pogodbe ES (člena 107 PDEU) oviralo izvajanje naloge javnega radijskega in televizijskega oddajanja, za katero je zadolžena TV2.

| (73) | Komisija je izrazila naslednje pomisleke o združljivosti priglašenega načrta prestrukturiranja:






  — | čeprav Komisija trenutno priznava, da je bilo podjetje TV2 Danmark A/S v smislu Smernic podjetje v težavah, je pozvala k predložitvi pripomb glede na to, da so konkurenti TV2 poudarili, da so bile težave v zvezi z denarnim tokom samopovzročene, lahko rešljive in niso vplivale na temeljno sposobnost preživetja družbe. Konkurenti so prav tako trdili, da je bila TV2 leta 2008 dobičkonosna; |
| --- | --- | --- |

(73)

Komisija je izrazila naslednje pomisleke o združljivosti priglašenega načrta prestrukturiranja:

—

čeprav Komisija trenutno priznava, da je bilo podjetje TV2 Danmark A/S v smislu Smernic podjetje v težavah, je pozvala k predložitvi pripomb glede na to, da so konkurenti TV2 poudarili, da so bile težave v zvezi z denarnim tokom samopovzročene, lahko rešljive in niso vplivale na temeljno sposobnost preživetja družbe. Konkurenti so prav tako trdili, da je bila TV2 leta 2008 dobičkonosna;

| — | poleg tega je Komisija ob upoštevanju dejstva, da mora načrt prestrukturiranja vključevati opustitev dejavnosti, ki bi iz strukturnega vidika tudi po prestrukturiranju še vedno ustvarjale izgubo (68), dvomila, ali bodo ukrepi iz načrta prestrukturiranja pripomogli k temu, da bo program TV2 sam po sebi dobičkonosen. Komisija prav tako ne more potrditi veljavnosti splošnih tržnih predpostavk, na katerih temelji načrt (npr. razvoja oglaševalskega trga, rasti BDP, vzdrževanja deleža občinstva TV2); |
| --- | --- |

—

poleg tega je Komisija ob upoštevanju dejstva, da mora načrt prestrukturiranja vključevati opustitev dejavnosti, ki bi iz strukturnega vidika tudi po prestrukturiranju še vedno ustvarjale izgubo (68), dvomila, ali bodo ukrepi iz načrta prestrukturiranja pripomogli k temu, da bo program TV2 sam po sebi dobičkonosen. Komisija prav tako ne more potrditi veljavnosti splošnih tržnih predpostavk, na katerih temelji načrt (npr. razvoja oglaševalskega trga, rasti BDP, vzdrževanja deleža občinstva TV2);

| — | glede na gospodarske razmere ob uvedbi načrta prestrukturiranja bi lahko bilo njegovo dolgo trajanje vprašljivo; |
| --- | --- |

—

glede na gospodarske razmere ob uvedbi načrta prestrukturiranja bi lahko bilo njegovo dolgo trajanje vprašljivo;

| — | ker bi bila morda zaradi uspešne izvedbe finančnih in operativnih ukrepov prestrukturiranja za obdobje 2010–2011 iz načrta prestrukturiranja uvedba uporabniških nadomestil za program TV2 nepotrebna, da bi se zagotovila dolgoročna sposobnost preživetja podjetja TV2 Danmark A/S, in ker ni bila opravljena ocena učinkov teh nadomestil na konkurenco, se je poleg tega pojavilo vprašanje, ali je samodejna postopna uvedba teh nadomestil do leta 2012, o kateri je že bila sprejeta odločitev, primerna; |
| --- | --- |

—

ker bi bila morda zaradi uspešne izvedbe finančnih in operativnih ukrepov prestrukturiranja za obdobje 2010–2011 iz načrta prestrukturiranja uvedba uporabniških nadomestil za program TV2 nepotrebna, da bi se zagotovila dolgoročna sposobnost preživetja podjetja TV2 Danmark A/S, in ker ni bila opravljena ocena učinkov teh nadomestil na konkurenco, se je poleg tega pojavilo vprašanje, ali je samodejna postopna uvedba teh nadomestil do leta 2012, o kateri je že bila sprejeta odločitev, primerna;

| — | Komisija je izrazila pomisleke glede tega, ali je edini izravnalni ukrep v obliki zamrznitve uvedbe novih televizijskih programov sorazmeren s pomočjo, obsegom in relativnim pomenom podjetja TV2 Danmark A/S na trgih, kjer je dejavno (69); |
| --- | --- |

—

Komisija je izrazila pomisleke glede tega, ali je edini izravnalni ukrep v obliki zamrznitve uvedbe novih televizijskih programov sorazmeren s pomočjo, obsegom in relativnim pomenom podjetja TV2 Danmark A/S na trgih, kjer je dejavno (69);

| — | Komisija je izpostavila vprašanje, ali je mogoče, da se pomoč ne bi uporabila zgolj za prispevanje k stroškom prestrukturiranja, temveč tudi za financiranje agresivnega tržnega obnašanja. |
| --- | --- |

—

Komisija je izpostavila vprašanje, ali je mogoče, da se pomoč ne bi uporabila zgolj za prispevanje k stroškom prestrukturiranja, temveč tudi za financiranje agresivnega tržnega obnašanja.

VI.   POVZETEK STALIŠČ DANSKIH ORGANOV

| (74) | Opozoriti je treba, da v nadaljnjem povzetku pripomb Danske in tretjih strani ni pripomb, ki bi se nanašale na delovanje sistema kartice TV2 Alene, ker ta del načrta prestrukturiranja ne bo izveden. |
| --- | --- |

(74)

Opozoriti je treba, da v nadaljnjem povzetku pripomb Danske in tretjih strani ni pripomb, ki bi se nanašale na delovanje sistema kartice TV2 Alene, ker ta del načrta prestrukturiranja ne bo izveden.

| (75) | Danski organi trdijo, da je TV2 podjetje v težavah, kot je pokazalo poročilo podjetja PWC (70), ki je bilo pozneje posodobljeno (71). To stališče je bilo ohranjeno tudi v odzivu na pripombe tretje strani (72). |
| --- | --- |

(75)

Danski organi trdijo, da je TV2 podjetje v težavah, kot je pokazalo poročilo podjetja PWC (70), ki je bilo pozneje posodobljeno (71). To stališče je bilo ohranjeno tudi v odzivu na pripombe tretje strani (72).

| (76) | Glede na poročilo podjetja PWC, ki je bilo izvedeno tik pred priglasitvijo načrta prestrukturiranja, si TV2 ne more opomoči prek lastnih sredstev ali s tržnim financiranjem. Danska prav tako trdi, da načrt prestrukturiranja, ki je bil predložen Komisiji, temelji na realističnih predpostavkah in scenarijih, pri čemer kaže, da bo dolgoročna sposobnost preživetja družbe obnovljena. Vendar pa se je oglaševalski trg glede na osnovni scenarij načrta prestrukturiranja poslabšal. Oglaševalski trg je v prvi polovici leta 2009 upadel za 19 %, prihodki TV2 iz oglaševanja pa so se leta 2009 zmanjšali za 24 %. Ukrepi prestrukturiranja bodo izvedeni, kakor hitro bo mogoče, razen uvedbe uporabniških nadomestil, ker operativne in tehnične težave zahtevajo odlog do leta 2012. Poleg tega je Danska v zadnji vlogi, pri čemer se je ponovno opirala na napovedi podjetja PWC, trdila, da se je napoved od prvotnega načrta prestrukturiranja dejansko poslabšala in da je bil dobiček TV2 pred obrestmi in davki leta 2009 za [...] milijonov DKK nižji, kot je bilo ocenjeno v načrtu prestrukturiranja (73). Danska tudi poudarja, da, kot dokazujejo izjave različnih bank, družba ne more pridobiti zunanjih sredstev, ker banke dvomijo v poslovni model za glavni program, so kritične v zvezi s cikličnimi prihodki iz oglaševanja kot virom dohodka, negotovosti, ki izvirajo iz nerešenih pravnih zadev, pa obravnavajo kot problematične. |
| --- | --- |

(76)

Glede na poročilo podjetja PWC, ki je bilo izvedeno tik pred priglasitvijo načrta prestrukturiranja, si TV2 ne more opomoči prek lastnih sredstev ali s tržnim financiranjem. Danska prav tako trdi, da načrt prestrukturiranja, ki je bil predložen Komisiji, temelji na realističnih predpostavkah in scenarijih, pri čemer kaže, da bo dolgoročna sposobnost preživetja družbe obnovljena. Vendar pa se je oglaševalski trg glede na osnovni scenarij načrta prestrukturiranja poslabšal. Oglaševalski trg je v prvi polovici leta 2009 upadel za 19 %, prihodki TV2 iz oglaševanja pa so se leta 2009 zmanjšali za 24 %. Ukrepi prestrukturiranja bodo izvedeni, kakor hitro bo mogoče, razen uvedbe uporabniških nadomestil, ker operativne in tehnične težave zahtevajo odlog do leta 2012. Poleg tega je Danska v zadnji vlogi, pri čemer se je ponovno opirala na napovedi podjetja PWC, trdila, da se je napoved od prvotnega načrta prestrukturiranja dejansko poslabšala in da je bil dobiček TV2 pred obrestmi in davki leta 2009 za [...] milijonov DKK nižji, kot je bilo ocenjeno v načrtu prestrukturiranja (73). Danska tudi poudarja, da, kot dokazujejo izjave različnih bank, družba ne more pridobiti zunanjih sredstev, ker banke dvomijo v poslovni model za glavni program, so kritične v zvezi s cikličnimi prihodki iz oglaševanja kot virom dohodka, negotovosti, ki izvirajo iz nerešenih pravnih zadev, pa obravnavajo kot problematične.

| (77) | Operativni in finančni ukrepi prestrukturiranja so analizirani kot maksimum, ki se lahko izvaja, ne da bi bila pri tem ogrožena kakovost izbora programov na javnem televizijskem programu TV2. Ukrepi bodo TV2 prisilili, da bo bolje izkoriščala svoja sredstva, pri čemer se bo pomoč zmanjšala na najmanjšo potrebno. |
| --- | --- |

(77)

Operativni in finančni ukrepi prestrukturiranja so analizirani kot maksimum, ki se lahko izvaja, ne da bi bila pri tem ogrožena kakovost izbora programov na javnem televizijskem programu TV2. Ukrepi bodo TV2 prisilili, da bo bolje izkoriščala svoja sredstva, pri čemer se bo pomoč zmanjšala na najmanjšo potrebno.

| (78) | Ker je bila prodaja oddajnega omrežja uspešnejša od pričakovane, je vlada pozneje izdala zagotovila, da bi se lahko vsi ukrepi pomoči odpravili in se ne bi izvedli, ko bi Komisija odobrila načrt prestrukturiranja, nerešena zadeva o državni pomoči z dne 19. maja 2004 pa bi se zaključila brez višjih povračil (74). |
| --- | --- |

(78)

Ker je bila prodaja oddajnega omrežja uspešnejša od pričakovane, je vlada pozneje izdala zagotovila, da bi se lahko vsi ukrepi pomoči odpravili in se ne bi izvedli, ko bi Komisija odobrila načrt prestrukturiranja, nerešena zadeva o državni pomoči z dne 19. maja 2004 pa bi se zaključila brez višjih povračil (74).

| (79) | Uporabniška nadomestila, ki niso državna pomoč, zagotavljajo stabilnejši operativni dohodek in bodo odpravila dvome, ki jih imajo banke v zvezi s poslovnim modelom TV2. Zaradi prestrukturiranja bi bilo kritje dobička družbe kot celote pred obrestmi in davki domnevno [...]- do [...]-odstotno, kar bi ji omogočilo upravljanje na podlagi lastnih sredstev. |
| --- | --- |

(79)

Uporabniška nadomestila, ki niso državna pomoč, zagotavljajo stabilnejši operativni dohodek in bodo odpravila dvome, ki jih imajo banke v zvezi s poslovnim modelom TV2. Zaradi prestrukturiranja bi bilo kritje dobička družbe kot celote pred obrestmi in davki domnevno [...]- do [...]-odstotno, kar bi ji omogočilo upravljanje na podlagi lastnih sredstev.

| (80) | Čeprav sprememb pri določanju cen in v strukturi paketov distributerjev ni mogoče predvideti, uvedba uporabniških nadomestil za TV2 ne bi smela voditi v posredno financiranje s strani konkurentov TV2 ali v zmanjšanje njihove zmogljivosti. Ta nov način financiranja se obravnava kot sprememba izhodiščnih dolgoročnih finančnih pogojev TV2, ki bodo TV2 postavili v enakopraven položaj z njenimi zasebnimi konkurenti (75). |
| --- | --- |

(80)

Čeprav sprememb pri določanju cen in v strukturi paketov distributerjev ni mogoče predvideti, uvedba uporabniških nadomestil za TV2 ne bi smela voditi v posredno financiranje s strani konkurentov TV2 ali v zmanjšanje njihove zmogljivosti. Ta nov način financiranja se obravnava kot sprememba izhodiščnih dolgoročnih finančnih pogojev TV2, ki bodo TV2 postavili v enakopraven položaj z njenimi zasebnimi konkurenti (75).

| (81) | Nenazadnje Danski organi trdijo, da predlagani izravnalni ukrep v obliki zamrznitve uvedbe novih televizijskih programov (zdaj tudi radijskih programov) predstavlja veliko izgubo za TV2 Danmark A/S v zvezi z njenim interesom za strategijo diverzifikacije, da bi ohranila svoj skupni tržni delež, izgubo nastalega prihodka ter prednostjo prvega na trgu, ki jo bodo pridobili konkurenti, ki trenutno uvajajo nove programe in jih bodo uvajali še naprej. Danska je pozneje zavzela stališče, da se mora ukrep zaključiti, ko se odpravijo vsi ukrepi pomoči, tj. z datumom tega sklepa. |
| --- | --- |

(81)

Nenazadnje Danski organi trdijo, da predlagani izravnalni ukrep v obliki zamrznitve uvedbe novih televizijskih programov (zdaj tudi radijskih programov) predstavlja veliko izgubo za TV2 Danmark A/S v zvezi z njenim interesom za strategijo diverzifikacije, da bi ohranila svoj skupni tržni delež, izgubo nastalega prihodka ter prednostjo prvega na trgu, ki jo bodo pridobili konkurenti, ki trenutno uvajajo nove programe in jih bodo uvajali še naprej. Danska je pozneje zavzela stališče, da se mora ukrep zaključiti, ko se odpravijo vsi ukrepi pomoči, tj. z datumom tega sklepa.

| (82) | Danska v zvezi z idejo, predlagano v odločitvi o začetku postopka, tj. o spremembi zmogljivosti TV2 za oddajanje posebne vsebine, poudarja, da obveznost javnih storitev TV2 obsega šport, vključno z večjimi športnimi dogodki, in pomoč za filmsko produkcijo. Poleg tega Danska trdi, da tipske pogodbe družbi TV2 preprečujejo dodeljevanje pravic tretjim stranem, kar ovira prodajo na dražbi. |
| --- | --- |

(82)

Danska v zvezi z idejo, predlagano v odločitvi o začetku postopka, tj. o spremembi zmogljivosti TV2 za oddajanje posebne vsebine, poudarja, da obveznost javnih storitev TV2 obsega šport, vključno z večjimi športnimi dogodki, in pomoč za filmsko produkcijo. Poleg tega Danska trdi, da tipske pogodbe družbi TV2 preprečujejo dodeljevanje pravic tretjim stranem, kar ovira prodajo na dražbi.

| (83) | Danska meni, da je postopek prestrukturiranja v skladu z določbami člena 107(3)(c) PDEU. Vendar priznava, da bi glavni program po končnih napovedih podjetja PWC prinašal izgubo tudi po zaključku obdobja prestrukturiranja (76). Danska poudarja, da je TV2 zavezana k izpolnitvi naloge opravljanja javne storitve, ki je ne more opustiti. Ta poseben položaj TV2, ki je nastal zaradi njene naloge opravljanja javne storitve, se mora upoštevati pri ocenjevanju zadeve v okviru Smernic o pomoči in prestrukturiranju ali člena 106(2) PDEU. Iz komercialnega vidika bi bilo nesmiselno ukiniti javni televizijski program, ker zagotavlja pomembne sinergije med glavnimi in nišnimi programi. |
| --- | --- |

(83)

Danska meni, da je postopek prestrukturiranja v skladu z določbami člena 107(3)(c) PDEU. Vendar priznava, da bi glavni program po končnih napovedih podjetja PWC prinašal izgubo tudi po zaključku obdobja prestrukturiranja (76). Danska poudarja, da je TV2 zavezana k izpolnitvi naloge opravljanja javne storitve, ki je ne more opustiti. Ta poseben položaj TV2, ki je nastal zaradi njene naloge opravljanja javne storitve, se mora upoštevati pri ocenjevanju zadeve v okviru Smernic o pomoči in prestrukturiranju ali člena 106(2) PDEU. Iz komercialnega vidika bi bilo nesmiselno ukiniti javni televizijski program, ker zagotavlja pomembne sinergije med glavnimi in nišnimi programi.

VII.   POVZETEK STALIŠČ ZAINTERESIRANIH TRETJIH STRANI

| (84) | TV2 se v svojih pripombah na splošno sklicuje na tisto, kar obravnava kot ključne točke v oceni načrta prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(84)

TV2 se v svojih pripombah na splošno sklicuje na tisto, kar obravnava kot ključne točke v oceni načrta prestrukturiranja.

| (85) | TV2 trdi, da so njena osnovna dejavnost obširne in drage obveznosti javnih storitev, ki urejajo glavni program podjetja. TV2 navaja, da taka dejavnost trenutno predstavlja več kot [...] % stroškov glavnega programa. |
| --- | --- |

(85)

TV2 trdi, da so njena osnovna dejavnost obširne in drage obveznosti javnih storitev, ki urejajo glavni program podjetja. TV2 navaja, da taka dejavnost trenutno predstavlja več kot [...] % stroškov glavnega programa.

| (86) | TV2 se sklicuje na politično odločitev, ki je privedla do trenutnega stanja. Danska vlada in strani, ki so podprle veljavni sporazum o medijski politiki, so se strinjale, da v okviru načrta prestrukturiranja javno nadomestilo ne bo ponovno uvedeno za stroške, ki jih nosi TV2 pri izvajanju svojih obveznosti javnih storitev. Po drugi strani je bila sprejeta odločitev, da se za TV2 uvede trajnosten tržni poslovni model, ki bi zagotovil, da bi podjetje lahko konkuriralo na ustreznih trgih kljub svojim obveznostim javnih storitev, to odločitev pa je pozdravila tudi TV2. TV2 trdi, da je v tem smislu najpomembnejši element odprava prejšnje prepovedi zaračunavanja uporabniških nadomestil za glavni javni televizijski program, ki bi se začelo izvajati s 1. januarjem 2012. TV2 trdi, da pomoč ne daje operativnih in komercialnih prednosti, ampak samo zagotavlja, da bo TV2 lahko uporabila finančne možnosti, ki so na voljo njenim konkurentom. TV2 navaja, da se njen glavni program ne sme obravnavati ločeno, saj tako glavni program kot tudi nišni programi podpirajo finančne rezultate skupine. TV2 ne sme v nobenem primeru opustiti svoje naloge izvajanja javne storitve, kar naj se upošteva pri izvajanju Smernic ali člena 106(2) PDEU. |
| --- | --- |

(86)

TV2 se sklicuje na politično odločitev, ki je privedla do trenutnega stanja. Danska vlada in strani, ki so podprle veljavni sporazum o medijski politiki, so se strinjale, da v okviru načrta prestrukturiranja javno nadomestilo ne bo ponovno uvedeno za stroške, ki jih nosi TV2 pri izvajanju svojih obveznosti javnih storitev. Po drugi strani je bila sprejeta odločitev, da se za TV2 uvede trajnosten tržni poslovni model, ki bi zagotovil, da bi podjetje lahko konkuriralo na ustreznih trgih kljub svojim obveznostim javnih storitev, to odločitev pa je pozdravila tudi TV2. TV2 trdi, da je v tem smislu najpomembnejši element odprava prejšnje prepovedi zaračunavanja uporabniških nadomestil za glavni javni televizijski program, ki bi se začelo izvajati s 1. januarjem 2012. TV2 trdi, da pomoč ne daje operativnih in komercialnih prednosti, ampak samo zagotavlja, da bo TV2 lahko uporabila finančne možnosti, ki so na voljo njenim konkurentom. TV2 navaja, da se njen glavni program ne sme obravnavati ločeno, saj tako glavni program kot tudi nišni programi podpirajo finančne rezultate skupine. TV2 ne sme v nobenem primeru opustiti svoje naloge izvajanja javne storitve, kar naj se upošteva pri izvajanju Smernic ali člena 106(2) PDEU.

| (87) | TV2 navaja, da je konkurenca kljub dejstvu, da ima TV2 vodilni položaj na danskem trgu televizijskega oglaševanja, močna in da je zanjo značilna prisotnost finančno trdnih večnacionalnih skupin. TV2 prav tako trdi, da se njenim konkurentom ne preprečuje vstopa na trg, saj so na danskem televizijskem trgu uvedli številne nove programe (npr. SBS 6 (Pro7), TV3 Plus (MTG) in Canal 9 (Bonnier)). |
| --- | --- |

(87)

TV2 navaja, da je konkurenca kljub dejstvu, da ima TV2 vodilni položaj na danskem trgu televizijskega oglaševanja, močna in da je zanjo značilna prisotnost finančno trdnih večnacionalnih skupin. TV2 prav tako trdi, da se njenim konkurentom ne preprečuje vstopa na trg, saj so na danskem televizijskem trgu uvedli številne nove programe (npr. SBS 6 (Pro7), TV3 Plus (MTG) in Canal 9 (Bonnier)).

| (88) | Poleg tega TV2 v zvezi s konkurenčnimi razmerami na danskem televizijskem trgu trdi, da je utrpela bistvena zmanjšanja tako tržnih deležev kot deležev občinstva (77), ki [...], med drugim zaradi izklopa analognega signala novembra 2009. TV2 prav tako navaja, da bo prepoved uvajanja novih televizijskih programov do leta 2012 nadalje poslabšala konkurenčnost TV2 ter s tem oslabila podjetje. |
| --- | --- |

(88)

Poleg tega TV2 v zvezi s konkurenčnimi razmerami na danskem televizijskem trgu trdi, da je utrpela bistvena zmanjšanja tako tržnih deležev kot deležev občinstva (77), ki [...], med drugim zaradi izklopa analognega signala novembra 2009. TV2 prav tako navaja, da bo prepoved uvajanja novih televizijskih programov do leta 2012 nadalje poslabšala konkurenčnost TV2 ter s tem oslabila podjetje.

| (89) | TV2 v zvezi s trgom plačniške televizije poudarja, da skupina na tem trgu nima vodilnega položaja, pri čemer opozarja tudi na to, da je edini večji danski komercialni televizijski program, ki ne deluje na trgu, javni televizijski program TV2. Poleg tega TV2 ocenjuje, da si nišni programi trenutno lastijo približno [...]-odstotni delež trga plačniške televizije, pričakuje pa, da bo skupni tržni delež postaje narasel na približno [...]–[...] %, ko bo TV2 leta 2012 lahko začela zaračunavati uporabniška nadomestila za glavni javni televizijski program. |
| --- | --- |

(89)

TV2 v zvezi s trgom plačniške televizije poudarja, da skupina na tem trgu nima vodilnega položaja, pri čemer opozarja tudi na to, da je edini večji danski komercialni televizijski program, ki ne deluje na trgu, javni televizijski program TV2. Poleg tega TV2 ocenjuje, da si nišni programi trenutno lastijo približno [...]-odstotni delež trga plačniške televizije, pričakuje pa, da bo skupni tržni delež postaje narasel na približno [...]–[...] %, ko bo TV2 leta 2012 lahko začela zaračunavati uporabniška nadomestila za glavni javni televizijski program.

| (90) | TV2 poudarja, da od bank ni dobila nobenega posojila in da prav tako ni bilo lahko pridobiti hipoteke na njeno posestvo v kraju Kvaegtorvet. Poudarja tudi, da je negotovost, ki med drugim izhaja iz nerešenih zadev glede državne pomoči, banke odvrnila od tega, da bi zagotovile potrebno financiranje. TV2 čas trajanja načrta prestrukturiranja šteje za ustreznega in poudarja, da bo kakršno koli izboljšanje njenega finančnega položaja vplivalo samo na njeno črpanje kreditnih sredstev, ne pa na njen poslovni model, ki naj bi zagotovil srednjeročno in dolgoročno dobičkonosnost TV2. |
| --- | --- |

(90)

TV2 poudarja, da od bank ni dobila nobenega posojila in da prav tako ni bilo lahko pridobiti hipoteke na njeno posestvo v kraju Kvaegtorvet. Poudarja tudi, da je negotovost, ki med drugim izhaja iz nerešenih zadev glede državne pomoči, banke odvrnila od tega, da bi zagotovile potrebno financiranje. TV2 čas trajanja načrta prestrukturiranja šteje za ustreznega in poudarja, da bo kakršno koli izboljšanje njenega finančnega položaja vplivalo samo na njeno črpanje kreditnih sredstev, ne pa na njen poslovni model, ki naj bi zagotovil srednjeročno in dolgoročno dobičkonosnost TV2.

| (91) | TV2 trdi, da uvedba nadomestil za končne uporabnike za glavni javni televizijski program ne pomeni državne pomoči, ampak programu daje samo enake priložnosti, kot jih imajo njeni konkurenti, da uporabijo najbolj konvencionalna tržna sredstva za delovanje na trgu, in sicer bremenitev uporabnikov, ki se odločijo za uporabo njenih storitev. Izkrivljanje konkurence se lahko odpravi z uporabo člena 101 ali 102 PDEU. Nadomestilo za končne uporabnike po mnenju TV2 poleg drugih elementov načrta prestrukturiranja na ustreznih trgih ne povzroča izkrivljanja konkurence. TV2 v zvezi s tem trdi, da bo načrt zagotovil, da bo imela skupina TV2, zlasti glavni javni televizijski program, potrebno likvidnost do uvedbe nadomestil za končne uporabnike. TV2 tudi trdi, da glede na zakon o državni pomoči alternativna možnost ponovne uvedbe netržnega financiranja kot javnega nadomestila ne bi bila bolj zaželena kot uvedba nadomestil za končne uporabnike. |
| --- | --- |

(91)

TV2 trdi, da uvedba nadomestil za končne uporabnike za glavni javni televizijski program ne pomeni državne pomoči, ampak programu daje samo enake priložnosti, kot jih imajo njeni konkurenti, da uporabijo najbolj konvencionalna tržna sredstva za delovanje na trgu, in sicer bremenitev uporabnikov, ki se odločijo za uporabo njenih storitev. Izkrivljanje konkurence se lahko odpravi z uporabo člena 101 ali 102 PDEU. Nadomestilo za končne uporabnike po mnenju TV2 poleg drugih elementov načrta prestrukturiranja na ustreznih trgih ne povzroča izkrivljanja konkurence. TV2 v zvezi s tem trdi, da bo načrt zagotovil, da bo imela skupina TV2, zlasti glavni javni televizijski program, potrebno likvidnost do uvedbe nadomestil za končne uporabnike. TV2 tudi trdi, da glede na zakon o državni pomoči alternativna možnost ponovne uvedbe netržnega financiranja kot javnega nadomestila ne bi bila bolj zaželena kot uvedba nadomestil za končne uporabnike.

| (92) | TV2 poudarja, da je prepoved uvajanja novih programov velika izguba. Opozarja, da z digitalnim preklopom in prodajo svojega omrežja izgublja prednost, ki jo je doslej imela prek solastništva omrežja. TV2 na vprašanje iz odločitve o začetku postopka o tem, ali je treba proučiti možnost prodaje določenih programov tretjim stranem ali omejitve oddajanja (npr. šport), odgovarja, da tipske pogodbe družbi TV2 prepovedujejo dodeljevanje pravic tretjim stranem. Danski igrani filmi in šport so del izbora javnih programov TV2. |
| --- | --- |

(92)

TV2 poudarja, da je prepoved uvajanja novih programov velika izguba. Opozarja, da z digitalnim preklopom in prodajo svojega omrežja izgublja prednost, ki jo je doslej imela prek solastništva omrežja. TV2 na vprašanje iz odločitve o začetku postopka o tem, ali je treba proučiti možnost prodaje določenih programov tretjim stranem ali omejitve oddajanja (npr. šport), odgovarja, da tipske pogodbe družbi TV2 prepovedujejo dodeljevanje pravic tretjim stranem. Danski igrani filmi in šport so del izbora javnih programov TV2.

| (93) | SBS ne vidi nobenega razloga, zakaj bi morala vrsta verjetno slabih upravljavskih odločitev privesti do spremembe modela financiranja, kar bi imelo znatne izkrivljajoče učinke na konkurenco. SBS zatrjuje, da je imela TV2 v obdobju 2004–2008 pozitivne rezultate in ima vodilni položaj na trgu televizijskega oglaševanja, če se odmislijo slabe naložbene odločitve. Poleg tega meni, da načrt prestrukturiranja bistveno presega tisto, kar je potrebno. Trenutna neto vrednost pravice do zaračunavanja naročnin končnim uporabnikom je bistveno večja od ocenjenega optimalnega kapitala, kot je bil določen v odločbi o dokapitalizaciji. SBS poudarja tudi dejstvo, da bi bilo treba v oceno učinka načrta prestrukturiranja vključiti pomoč, dodeljeno regionalnim programom v obliki naročnin v vrednosti okoli 400 milijonov DKK letno. |
| --- | --- |

(93)

SBS ne vidi nobenega razloga, zakaj bi morala vrsta verjetno slabih upravljavskih odločitev privesti do spremembe modela financiranja, kar bi imelo znatne izkrivljajoče učinke na konkurenco. SBS zatrjuje, da je imela TV2 v obdobju 2004–2008 pozitivne rezultate in ima vodilni položaj na trgu televizijskega oglaševanja, če se odmislijo slabe naložbene odločitve. Poleg tega meni, da načrt prestrukturiranja bistveno presega tisto, kar je potrebno. Trenutna neto vrednost pravice do zaračunavanja naročnin končnim uporabnikom je bistveno večja od ocenjenega optimalnega kapitala, kot je bil določen v odločbi o dokapitalizaciji. SBS poudarja tudi dejstvo, da bi bilo treba v oceno učinka načrta prestrukturiranja vključiti pomoč, dodeljeno regionalnim programom v obliki naročnin v vrednosti okoli 400 milijonov DKK letno.

| (94) | SBS trdi, da v okviru smernic prestrukturiranja do pomoči ni upravičena niti TV2 niti nobena od njenih podružnic. SBS v zvezi s tem poudarja, da je neto lastniški kapital danske TV2 v njenem poročilu iz leta 2009 za prvo polletje znašal 644,9 milijona DKK in da družba ne izpolnjuje meril za postopke zaradi nesolventnosti. Kakršno koli izgubo zaradi obveznosti javne storitve bi bilo treba analizirati v okviru člena 106(2) PDEU, čemur danska vlada ni sledila. |
| --- | --- |

(94)

SBS trdi, da v okviru smernic prestrukturiranja do pomoči ni upravičena niti TV2 niti nobena od njenih podružnic. SBS v zvezi s tem poudarja, da je neto lastniški kapital danske TV2 v njenem poročilu iz leta 2009 za prvo polletje znašal 644,9 milijona DKK in da družba ne izpolnjuje meril za postopke zaradi nesolventnosti. Kakršno koli izgubo zaradi obveznosti javne storitve bi bilo treba analizirati v okviru člena 106(2) PDEU, čemur danska vlada ni sledila.

| (95) | SBS trdi, da je treba porazdelitev stroškov med različnimi deli skupine TV2 ustrezno oceniti, zlasti zato, ker so stroški nišnih programov v primerjavi s stroški konkurentov zelo nizki. Glavni program se je obravnaval kot samostojna dejavnost, ki bi z ustreznimi standardi določanja cen lahko postala dobičkonosna. |
| --- | --- |

(95)

SBS trdi, da je treba porazdelitev stroškov med različnimi deli skupine TV2 ustrezno oceniti, zlasti zato, ker so stroški nišnih programov v primerjavi s stroški konkurentov zelo nizki. Glavni program se je obravnaval kot samostojna dejavnost, ki bi z ustreznimi standardi določanja cen lahko postala dobičkonosna.

| (96) | SBS zatrjuje, da je bila skupina TV2 v obdobju 2004–2008 dobičkonosna, če se izvzamejo zdaj opuščene deficitne dejavnosti, na primer TV2 Radio, in učinek odločbe Komisije o vračilu. Vsekakor bi lahko TV2 postala dobičkonosna, npr. z zmanjšanjem stroškov. |
| --- | --- |

(96)

SBS zatrjuje, da je bila skupina TV2 v obdobju 2004–2008 dobičkonosna, če se izvzamejo zdaj opuščene deficitne dejavnosti, na primer TV2 Radio, in učinek odločbe Komisije o vračilu. Vsekakor bi lahko TV2 postala dobičkonosna, npr. z zmanjšanjem stroškov.

| (97) | Poleg tega SBS kritizira tržno analizo, ki jo je posredovala Danska. SBS se zlasti ne strinja s pogledom na oglaševalski trg, v zvezi s katerim pričakuje, da se bo z letom 2010 začel širiti (78). |
| --- | --- |

(97)

Poleg tega SBS kritizira tržno analizo, ki jo je posredovala Danska. SBS se zlasti ne strinja s pogledom na oglaševalski trg, v zvezi s katerim pričakuje, da se bo z letom 2010 začel širiti (78).

| (98) | SBS navaja, da bi moral biti načrt prestrukturiranja v primeru, če bo odobren, omejen na čas, potreben za odprodajo premoženja za obravnavanje vprašanj o likvidnosti. |
| --- | --- |

(98)

SBS navaja, da bi moral biti načrt prestrukturiranja v primeru, če bo odobren, omejen na čas, potreben za odprodajo premoženja za obravnavanje vprašanj o likvidnosti.

| (99) | SBS navaja, da bo imela uvedba nadomestil za končne uporabnike v praksi enak učinek kot zvišanje naročnin in bi se morala v skladu z zadevo C-206/06 Essent Netwerk Noord BV opredeliti kot državna pomoč. Obstajajo bistvene razlike v primerjavi z zadevo C-345/02 (Pearle), ker je bil ukrep uveden samo na pobudo Danske in družbe TV2 in ker naročnine niso namenjene za posebne namene, ki jih izberejo gledalci. |
| --- | --- |

(99)

SBS navaja, da bo imela uvedba nadomestil za končne uporabnike v praksi enak učinek kot zvišanje naročnin in bi se morala v skladu z zadevo C-206/06 Essent Netwerk Noord BV opredeliti kot državna pomoč. Obstajajo bistvene razlike v primerjavi z zadevo C-345/02 (Pearle), ker je bil ukrep uveden samo na pobudo Danske in družbe TV2 in ker naročnine niso namenjene za posebne namene, ki jih izberejo gledalci.

| (100) | SBS poudarja pomembnost analiziranja nadomestil za končne uporabnike v okviru pomoči za prestrukturiranje. Sporazum za uvedbo nadomestil za končne uporabnike bo na ravnanje TV2 na trgu in tržno ravnanje zadevnih tretjih strani, kot so banke, verjetno začel učinkovati z datumom odobritve načrta prestrukturiranja, ne pa z datumom začetka izvajanja nadomestil za končne uporabnike. Nadalje je kritizirala dejstvo, da ni nobene omejitve zneska nadomestil za končne uporabnike, ki jih lahko zaračunava TV2, in nobenih pogojev v zvezi z njihovo porabo. Nadomestila za končne uporabnike se lahko porabijo tudi za financiranje komercialnih dejavnosti. |
| --- | --- |

(100)

SBS poudarja pomembnost analiziranja nadomestil za končne uporabnike v okviru pomoči za prestrukturiranje. Sporazum za uvedbo nadomestil za končne uporabnike bo na ravnanje TV2 na trgu in tržno ravnanje zadevnih tretjih strani, kot so banke, verjetno začel učinkovati z datumom odobritve načrta prestrukturiranja, ne pa z datumom začetka izvajanja nadomestil za končne uporabnike. Nadalje je kritizirala dejstvo, da ni nobene omejitve zneska nadomestil za končne uporabnike, ki jih lahko zaračunava TV2, in nobenih pogojev v zvezi z njihovo porabo. Nadomestila za končne uporabnike se lahko porabijo tudi za financiranje komercialnih dejavnosti.

| (101) | SBS nadalje navaja, da uvedba nadomestil za končne uporabnike ni skladna s pojmom javne storitve. To pomeni, da pomoči za prestrukturiranje ni mogoče upravičiti s členom 106(2) PDEU, razen če se opustijo načrti za uporabniška nadomestila. SBS tudi navaja, da so protikonkurenčni učinki uporabniških nadomestil jasni ter da lahko vodijo zlasti do tega, da bodo morali nekateri operaterji zapustiti trg, TV2 pa bodo omogočili, da bo v nove vsebine vlagala na agresivnejši način. To je slabo zlasti zato, ker je TV2 posebna zaradi svojega vodilnega položaja na oglaševalskem trgu. |
| --- | --- |

(101)

SBS nadalje navaja, da uvedba nadomestil za končne uporabnike ni skladna s pojmom javne storitve. To pomeni, da pomoči za prestrukturiranje ni mogoče upravičiti s členom 106(2) PDEU, razen če se opustijo načrti za uporabniška nadomestila. SBS tudi navaja, da so protikonkurenčni učinki uporabniških nadomestil jasni ter da lahko vodijo zlasti do tega, da bodo morali nekateri operaterji zapustiti trg, TV2 pa bodo omogočili, da bo v nove vsebine vlagala na agresivnejši način. To je slabo zlasti zato, ker je TV2 posebna zaradi svojega vodilnega položaja na oglaševalskem trgu.

| (102) | SBS trdi, da obstaja potreba po zadostno strogih izravnalnih ukrepih. Zato predlaga, da družbi TV2, prvič, ne bi smelo biti dovoljeno, da uvede uporabniška nadomestila. Drugič, uvedejo naj se javni razpisi za zagotavljanje pravilnejšega določanja cen notranjih transferjev, kadar TV2 programe proda svojim podružnicam. Tretjič, regionalni programi TV2 bi se lahko prenesli na Danmarks Radio, ker regionalni programi prejemajo precejšnje zneske državne pomoči ter zato, ker bi gospodinjstva, ki plačujejo naročnino in sprejemajo tudi plačniško televizijo, za regionalne programe TV2 plačevale dvojno ceno. Četrtič, od TV2 se ne bi smela zahtevati samo prepoved uvedbe novih programov, ampak tudi prodaja vsaj nekaterih obstoječih programov. In ne nazadnje, TV2 bi morala konkurenčnim operaterjem omogočiti oglaševanje na svojem omrežju. |
| --- | --- |

(102)

SBS trdi, da obstaja potreba po zadostno strogih izravnalnih ukrepih. Zato predlaga, da družbi TV2, prvič, ne bi smelo biti dovoljeno, da uvede uporabniška nadomestila. Drugič, uvedejo naj se javni razpisi za zagotavljanje pravilnejšega določanja cen notranjih transferjev, kadar TV2 programe proda svojim podružnicam. Tretjič, regionalni programi TV2 bi se lahko prenesli na Danmarks Radio, ker regionalni programi prejemajo precejšnje zneske državne pomoči ter zato, ker bi gospodinjstva, ki plačujejo naročnino in sprejemajo tudi plačniško televizijo, za regionalne programe TV2 plačevale dvojno ceno. Četrtič, od TV2 se ne bi smela zahtevati samo prepoved uvedbe novih programov, ampak tudi prodaja vsaj nekaterih obstoječih programov. In ne nazadnje, TV2 bi morala konkurenčnim operaterjem omogočiti oglaševanje na svojem omrežju.

| (103) | SBS tudi predlaga, da bi bilo treba uvesti številne zaščitne ukrepe, s čimer bi se zagotovilo, da TV2 pomoči in/ali uporabniških nadomestil ne bo porabila za izkrivljanje konkurence. Prvič, Danski ne bi smelo biti dovoljeno, da uporabi diskriminatorna uporabniška nadomestila. Drugič, TV2 ne bi smelo biti dovoljeno, da glavni program združi z drugimi programi na distribucijskem trgu, družba TV2 pa bi morala biti zavezana k temu, da program TV2 oskrbuje kot samostojni program. Tretjič, družbi TV2 bi bilo treba prepovedati uporabo pomoči ali uporabniških nadomestil za kakršno koli dejavnost, ki ni glavni program, in dampinških cen na oglaševalskem trgu. Četrtič, TV2 bi morala podjetju, ki ga ne bo uporabila, dati nepregledna povračila. |
| --- | --- |

(103)

SBS tudi predlaga, da bi bilo treba uvesti številne zaščitne ukrepe, s čimer bi se zagotovilo, da TV2 pomoči in/ali uporabniških nadomestil ne bo porabila za izkrivljanje konkurence. Prvič, Danski ne bi smelo biti dovoljeno, da uporabi diskriminatorna uporabniška nadomestila. Drugič, TV2 ne bi smelo biti dovoljeno, da glavni program združi z drugimi programi na distribucijskem trgu, družba TV2 pa bi morala biti zavezana k temu, da program TV2 oskrbuje kot samostojni program. Tretjič, družbi TV2 bi bilo treba prepovedati uporabo pomoči ali uporabniških nadomestil za kakršno koli dejavnost, ki ni glavni program, in dampinških cen na oglaševalskem trgu. Četrtič, TV2 bi morala podjetju, ki ga ne bo uporabila, dati nepregledna povračila.

| (104) | Viasat zatrjuje, da TV2 ni podjetje v težavah, kar se nanaša zlasti na dobiček iz leta 2008. Trdila je, da bi bila TV2 v prihodnosti dobičkonosna, pri čemer se med drugim sklicuje na dobiček TV2 za prvo polletje leta 2009 (ki predvideva dobiček v višini 249 milijonov DKK pred obdavčitvijo). Viasat glede na najnovejše informacije, da je TV2 leta 2009 dejansko imela izgubo, meni, da je ta manjša izguba povezana s splošnim 18,7-odstotnim upadom na oglaševalskem trgu v primerjavi z letom 2008. To kaže, da je TV2 svoje stroške uspela prilagoditi trenutnemu komercialnemu in finančnemu okolju. Viasat v zvezi z izgubami leta 2007 poudarja, da so te nastale predvsem zaradi radia TV2 Radio, ki je bil pozneje prodan. Promet TV2 se je leta 2008 zmanjšal, vendar se je to zgodilo v večini podjetij, družbi TV2 pa je kljub temu uspelo povečati svoje dobičke pred obdavčitvijo. |
| --- | --- |

(104)

Viasat zatrjuje, da TV2 ni podjetje v težavah, kar se nanaša zlasti na dobiček iz leta 2008. Trdila je, da bi bila TV2 v prihodnosti dobičkonosna, pri čemer se med drugim sklicuje na dobiček TV2 za prvo polletje leta 2009 (ki predvideva dobiček v višini 249 milijonov DKK pred obdavčitvijo). Viasat glede na najnovejše informacije, da je TV2 leta 2009 dejansko imela izgubo, meni, da je ta manjša izguba povezana s splošnim 18,7-odstotnim upadom na oglaševalskem trgu v primerjavi z letom 2008. To kaže, da je TV2 svoje stroške uspela prilagoditi trenutnemu komercialnemu in finančnemu okolju. Viasat v zvezi z izgubami leta 2007 poudarja, da so te nastale predvsem zaradi radia TV2 Radio, ki je bil pozneje prodan. Promet TV2 se je leta 2008 zmanjšal, vendar se je to zgodilo v večini podjetij, družbi TV2 pa je kljub temu uspelo povečati svoje dobičke pred obdavčitvijo.

| (105) | Viasat trdi, da ni dokazov o kratkoročnih potrebah denarnega toka. V nasprotju s tem je TV2 pred nedavnim porabila znaten znesek za nove pridobitve na področju filma in povečala tudi svoje stroške, razlog za to pa je po mnenju zainteresirane strani Viasat v povečanju njene zaloge izbora programov, povečanju stroškov na področju igranega filma na splošno ter prevelikih naložbah na področju dragega danskega igranega filma (79). |
| --- | --- |

(105)

Viasat trdi, da ni dokazov o kratkoročnih potrebah denarnega toka. V nasprotju s tem je TV2 pred nedavnim porabila znaten znesek za nove pridobitve na področju filma in povečala tudi svoje stroške, razlog za to pa je po mnenju zainteresirane strani Viasat v povečanju njene zaloge izbora programov, povečanju stroškov na področju igranega filma na splošno ter prevelikih naložbah na področju dragega danskega igranega filma (79).

| (106) | Podrobneje Viasat poudarja, da kljub temu, da je velik del dolga TV2 z obrestmi še vedno kratkoročen, to ni težava, če ga lahko TV2 refinancira. Finančni stroški TV2 so se leta 2009 znižali z 49,2 milijona DKK na 19 milijonov DKK. TV2 je precejšnja sredstva porabila tudi za pridobitev novih vsebin. Poleg tega je bil razlog za negativen denarni tok v obdobju 2006–2008 v glavnem v neobičajno velikih naložbenih dejavnostih, ne pa v stroških, povezanih z operativnimi dejavnostmi TV2. Tako bi se lahko negativen denarni tok odpravil z odložitvijo ali zmanjšanjem naložb. Hkrati se je dolg TV2 povečal zaradi velikih naložb družbe TV2 v obdobju 2006–2008. |
| --- | --- |

(106)

Podrobneje Viasat poudarja, da kljub temu, da je velik del dolga TV2 z obrestmi še vedno kratkoročen, to ni težava, če ga lahko TV2 refinancira. Finančni stroški TV2 so se leta 2009 znižali z 49,2 milijona DKK na 19 milijonov DKK. TV2 je precejšnja sredstva porabila tudi za pridobitev novih vsebin. Poleg tega je bil razlog za negativen denarni tok v obdobju 2006–2008 v glavnem v neobičajno velikih naložbenih dejavnostih, ne pa v stroških, povezanih z operativnimi dejavnostmi TV2. Tako bi se lahko negativen denarni tok odpravil z odložitvijo ali zmanjšanjem naložb. Hkrati se je dolg TV2 povečal zaradi velikih naložb družbe TV2 v obdobju 2006–2008.

| (107) | Viasat tudi poudarja, da se je breme obresti od leta 2008 zmanjšalo. Viasat prav tako dvomi, da ima TV2 težave pri pridobivanju posojil, saj se zdi, da je za posojila zaprosila samo banko Danske Bank. Poleg tega se je to dogajalo v času, ko je bilo težje pridobiti posojilo kot zdaj. |
| --- | --- |

(107)

Viasat tudi poudarja, da se je breme obresti od leta 2008 zmanjšalo. Viasat prav tako dvomi, da ima TV2 težave pri pridobivanju posojil, saj se zdi, da je za posojila zaprosila samo banko Danske Bank. Poleg tega se je to dogajalo v času, ko je bilo težje pridobiti posojilo kot zdaj.

| (108) | Viasat se v zvezi z zunanjimi dejavniki strinja s predpostavko iz sklepa o začetku postopka glede 1,02-odstotne letne rasti BDP. Viasat zlasti opozarja, da so napovedi v zvezi s širitvijo oglaševalskega trga, ki jih je objavilo podjetje PWC in na katere se zanaša danska vlada, precej bolj konzervativne od napovedi, ki so jih objavila druga podjetja, zlasti tista, ki so dejavna na trgu. Viasat v svojih pripombah k sklepu o začetku postopka zagotavlja lastno napoved za skupino TV2 za obdobje 2009–2019 (poročilo podjetja Audon Partners), ki kaže, da obstoj družbe TV2 kratkoročno ali srednjeročno ne bo ogrožen. |
| --- | --- |

(108)

Viasat se v zvezi z zunanjimi dejavniki strinja s predpostavko iz sklepa o začetku postopka glede 1,02-odstotne letne rasti BDP. Viasat zlasti opozarja, da so napovedi v zvezi s širitvijo oglaševalskega trga, ki jih je objavilo podjetje PWC in na katere se zanaša danska vlada, precej bolj konzervativne od napovedi, ki so jih objavila druga podjetja, zlasti tista, ki so dejavna na trgu. Viasat v svojih pripombah k sklepu o začetku postopka zagotavlja lastno napoved za skupino TV2 za obdobje 2009–2019 (poročilo podjetja Audon Partners), ki kaže, da obstoj družbe TV2 kratkoročno ali srednjeročno ne bo ogrožen.

| (109) | Viasat v zvezi z dobičkonosnostjo javnega televizijskega programa poudarja, da je družba TV2 sestavljena iz takih sinergij, da dobičkonosnosti vsake od dejavnosti ni mogoče obravnavati ločeno. Glavni program se zato ne bi smel ocenjevati samostojno. Kljub temu je oblikovanje cen transferjev med TV2 in nišnimi programi pomanjkljivo, saj je cena precej nižja od stroškov. Viasat zagotavlja izračune dobičkonosnosti, po katerih so stroški ločeni glede na promet programov. Viasat prav tako navaja, da finančna uspešnost nišnih programov v primerjavi z uspešnostjo primerljivih medijskih podjetij izrazito kaže, da bi bilo treba podrobno razčlenjeno poročanje v skupini TV2 zanemariti. Viasat končno opominja, da bi lahko TV2 na dražbi prodala pravico do ponovnega prenosa svojih najbolj priljubljenih programov, razen športnih dogodkov, npr. dram, igranih filmov in dokumentarcev, s čimer bi povečala dobičke za glavni program. Viasat je tudi zaskrbljena, da bi se lahko pomoč porabila za agresivno tržno obnašanje, in navaja, da je TV2 v preteklosti vlagala v pridobivanje dramskih serij s ponudbami, ugodnejšimi od ponudb konkurentov, zvišala cene za poročila TV2 in nudila popuste. |
| --- | --- |

(109)

Viasat v zvezi z dobičkonosnostjo javnega televizijskega programa poudarja, da je družba TV2 sestavljena iz takih sinergij, da dobičkonosnosti vsake od dejavnosti ni mogoče obravnavati ločeno. Glavni program se zato ne bi smel ocenjevati samostojno. Kljub temu je oblikovanje cen transferjev med TV2 in nišnimi programi pomanjkljivo, saj je cena precej nižja od stroškov. Viasat zagotavlja izračune dobičkonosnosti, po katerih so stroški ločeni glede na promet programov. Viasat prav tako navaja, da finančna uspešnost nišnih programov v primerjavi z uspešnostjo primerljivih medijskih podjetij izrazito kaže, da bi bilo treba podrobno razčlenjeno poročanje v skupini TV2 zanemariti. Viasat končno opominja, da bi lahko TV2 na dražbi prodala pravico do ponovnega prenosa svojih najbolj priljubljenih programov, razen športnih dogodkov, npr. dram, igranih filmov in dokumentarcev, s čimer bi povečala dobičke za glavni program. Viasat je tudi zaskrbljena, da bi se lahko pomoč porabila za agresivno tržno obnašanje, in navaja, da je TV2 v preteklosti vlagala v pridobivanje dramskih serij s ponudbami, ugodnejšimi od ponudb konkurentov, zvišala cene za poročila TV2 in nudila popuste.

| (110) | Če Komisija ugotovi, da obstaja potreba po pomoči, mora biti ta pomoč usmerjena na nujno težavo, tj. denarni tok, ne pa na dejavnosti. To pomeni, da program TV2 ne bi smel postati plačniški televizijski program, saj bi zadostovalo, da se zanj zagotovijo kreditna sredstva. Poleg tega bo uvedba uporabniških nadomestil TV2 zagotovila sredstva, s katerimi bo lahko nadaljevala s protikonkurenčnim obnašanjem na oglaševalskem trgu, povečalo pa se bo tveganje za izločitev konkurentov s trga. Viasat se tudi sprašuje, ali je shema skladna s splošno obveznostjo javne storitve TV2. |
| --- | --- |

(110)

Če Komisija ugotovi, da obstaja potreba po pomoči, mora biti ta pomoč usmerjena na nujno težavo, tj. denarni tok, ne pa na dejavnosti. To pomeni, da program TV2 ne bi smel postati plačniški televizijski program, saj bi zadostovalo, da se zanj zagotovijo kreditna sredstva. Poleg tega bo uvedba uporabniških nadomestil TV2 zagotovila sredstva, s katerimi bo lahko nadaljevala s protikonkurenčnim obnašanjem na oglaševalskem trgu, povečalo pa se bo tveganje za izločitev konkurentov s trga. Viasat se tudi sprašuje, ali je shema skladna s splošno obveznostjo javne storitve TV2.

| (111) | Viasat zlasti poudarja protikonkurenčni učinek uporabniških nadomestil, ker bodo ta usmerila izbor programov drugih operaterjev k dražjim programskim paketom, zaradi česar bodo izgubili prihodek iz naročnin in oglaševanja. |
| --- | --- |

(111)

Viasat zlasti poudarja protikonkurenčni učinek uporabniških nadomestil, ker bodo ta usmerila izbor programov drugih operaterjev k dražjim programskim paketom, zaradi česar bodo izgubili prihodek iz naročnin in oglaševanja.

| (112) | Poleg tega Viasat trdi, da predlagani izravnalni ukrepi dejansko ne pomenijo izgube, saj tako ali tako ni prostora za nadaljnje programe. Kot je navedeno zgoraj, Viasat navaja, da bi lahko TV2 na dražbi prodala pravico do ponovnega prenosa svojih najbolj priljubljenih programov (razen športnih dogodkov), npr. dram, igranih filmov in dokumentarcev, s čimer bi povečala dobičke za glavni program. |
| --- | --- |

(112)

Poleg tega Viasat trdi, da predlagani izravnalni ukrepi dejansko ne pomenijo izgube, saj tako ali tako ni prostora za nadaljnje programe. Kot je navedeno zgoraj, Viasat navaja, da bi lahko TV2 na dražbi prodala pravico do ponovnega prenosa svojih najbolj priljubljenih programov (razen športnih dogodkov), npr. dram, igranih filmov in dokumentarcev, s čimer bi povečala dobičke za glavni program.

| (113) | Viasat tudi trdi, da ni verjetno, da bi se danska vlada lahko sklicevala na člen 106(2). |
| --- | --- |

(113)

Viasat tudi trdi, da ni verjetno, da bi se danska vlada lahko sklicevala na člen 106(2).

| (114) | Družba Boxer navaja, da bo uvedba uporabniških nadomestil delno izboljšala trenutne protikonkurenčne razmere, v katerih Boxer v nasprotju z drugimi ponudniki platforme s komercialnega vidika ne more izkoristiti dejstva, da oddaja program TV2. Družba Boxer predlaga, da bi bilo treba določanje cen TV2 nadzirati bodisi s strani političnih organov ali organov, pristojnih za konkurenco. |
| --- | --- |

(114)

Družba Boxer navaja, da bo uvedba uporabniških nadomestil delno izboljšala trenutne protikonkurenčne razmere, v katerih Boxer v nasprotju z drugimi ponudniki platforme s komercialnega vidika ne more izkoristiti dejstva, da oddaja program TV2. Družba Boxer predlaga, da bi bilo treba določanje cen TV2 nadzirati bodisi s strani političnih organov ali organov, pristojnih za konkurenco.

| (115) | Nekatere strani se v zvezi s pomočjo za prestrukturiranje sprašujejo, ali je TV2 v težavah (ASK) in ali so izravnalni ukrepi na nasičenem trgu prešibki (FDA). Vendar nekatere trdijo, da se uporabniška nadomestila lahko uvedejo, če je družba v težavah (DI, TDC). Nekatere menijo, da je obdobje za prestrukturiranje predolgo (Discovery). Druge navajajo, da družbi TV2 v primeru, če bo do leta 2012 gospodarsko stabilna, ne sme biti dovoljeno, da uvede uporabniška nadomestila. |
| --- | --- |

(115)

Nekatere strani se v zvezi s pomočjo za prestrukturiranje sprašujejo, ali je TV2 v težavah (ASK) in ali so izravnalni ukrepi na nasičenem trgu prešibki (FDA). Vendar nekatere trdijo, da se uporabniška nadomestila lahko uvedejo, če je družba v težavah (DI, TDC). Nekatere menijo, da je obdobje za prestrukturiranje predolgo (Discovery). Druge navajajo, da družbi TV2 v primeru, če bo do leta 2012 gospodarsko stabilna, ne sme biti dovoljeno, da uvede uporabniška nadomestila.

| (116) | Nekatere strani (Langkilde, MTV Networks AB, FDA, Discovery, Stofa) v zvezi z nadomestili za končne uporabnike navajajo, da bodo privedla do tega, da bodo manjši programi izrinjeni iz obstoječih paketov plačniške televizije ali da bodo morale stranke plačevati višje zneske. |
| --- | --- |

(116)

Nekatere strani (Langkilde, MTV Networks AB, FDA, Discovery, Stofa) v zvezi z nadomestili za končne uporabnike navajajo, da bodo privedla do tega, da bodo manjši programi izrinjeni iz obstoječih paketov plačniške televizije ali da bodo morale stranke plačevati višje zneske.

| (117) | Nekatere strani menijo, da je nadomestilo za končne uporabnike v višini 25 DKK previsoko (FDA, TDC). FDA prav tako meni, da zaračunavanje takih nadomestil za končne uporabnike ni v skladu z vlogo TV2 kot javne radijske in televizijske postaje. |
| --- | --- |

(117)

Nekatere strani menijo, da je nadomestilo za končne uporabnike v višini 25 DKK previsoko (FDA, TDC). FDA prav tako meni, da zaračunavanje takih nadomestil za končne uporabnike ni v skladu z vlogo TV2 kot javne radijske in televizijske postaje.

VIII.   OCENA V OKVIRU PRAVIL O DRŽAVNI POMOČI

1.   Obseg ocene

| (118) | Kot je razvidno iz vloge Danske, načrt prestrukturiranja ni bil umaknjen. Danska trdi, da ni potrebe po ukrepih pomoči ter da bodo vsi ukrepi pomoči umaknjeni, ko bo načrt prestrukturiranja, vključno z nadomestili za končne uporabnike, odobren, in družbi TV2 ne bo treba izvesti dodatnih plačil, ki so posledica dveh predhodnih preiskav, ki vključujeta TV2 in ju je izvedla Komisija (80). Z drugimi besedami, Komisija od Danske še ni prejela brezpogojnega potrdila, da ti ukrepi niso več del načrta prestrukturiranja in so tako zunaj okvira uradne preiskave, ki jo izvaja Komisija. |
| --- | --- |

(118)

Kot je razvidno iz vloge Danske, načrt prestrukturiranja ni bil umaknjen. Danska trdi, da ni potrebe po ukrepih pomoči ter da bodo vsi ukrepi pomoči umaknjeni, ko bo načrt prestrukturiranja, vključno z nadomestili za končne uporabnike, odobren, in družbi TV2 ne bo treba izvesti dodatnih plačil, ki so posledica dveh predhodnih preiskav, ki vključujeta TV2 in ju je izvedla Komisija (80). Z drugimi besedami, Komisija od Danske še ni prejela brezpogojnega potrdila, da ti ukrepi niso več del načrta prestrukturiranja in so tako zunaj okvira uradne preiskave, ki jo izvaja Komisija.

| (119) | Edina izjema je predlagano jamstvo za prodajo oddajnega omrežja, ki se ne bo materializiralo, ker je bila ta prodaja že izvedena in zato ni več pomembna za ta primer. Komisija tega ukrepa ne obravnava več kot priglašenega. |
| --- | --- |

(119)

Edina izjema je predlagano jamstvo za prodajo oddajnega omrežja, ki se ne bo materializiralo, ker je bila ta prodaja že izvedena in zato ni več pomembna za ta primer. Komisija tega ukrepa ne obravnava več kot priglašenega.

| (120) | Komisija bo zato v nadaljevanju kljub temu ocenila preostale priglašene ukrepe (posojilo ter začasna kreditna sredstva in kreditna sredstva za prestrukturiranje), pa tudi kreditna sredstva iz pooblastila za pomoč za reševanje, ki ostajajo veljavna. |
| --- | --- |

(120)

Komisija bo zato v nadaljevanju kljub temu ocenila preostale priglašene ukrepe (posojilo ter začasna kreditna sredstva in kreditna sredstva za prestrukturiranje), pa tudi kreditna sredstva iz pooblastila za pomoč za reševanje, ki ostajajo veljavna.

2.   Obstoj državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU

| (121) | Člen 107(1) PDEU določa:
  „Razen če Pogodbi ne določata drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.“ |
| --- | --- |

(121)

Člen 107(1) PDEU določa:

„Razen če Pogodbi ne določata drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.“

| (122) | Za uporabo člena 107(1) PDEU je potreben obstoj ukrepa pomoči, za katerega je odgovorna država, ki se dodeli iz državnih sredstev, vpliva na trgovino med državami članicami in na skupnem trgu izkrivlja konkurenco z dajanjem selektivne gospodarske prednosti posameznim podjetjem. |
| --- | --- |

(122)

Za uporabo člena 107(1) PDEU je potreben obstoj ukrepa pomoči, za katerega je odgovorna država, ki se dodeli iz državnih sredstev, vpliva na trgovino med državami članicami in na skupnem trgu izkrivlja konkurenco z dajanjem selektivne gospodarske prednosti posameznim podjetjem.

2.1   Državna sredstva

| (123) | Dolžniški kapital in začasna kreditna sredstva iz prvotne pomoči za reševanje in v okviru načrta prestrukturiranja (81) vključujejo sredstva, ki jih je sprostila vlada v dogovoru s parlamentom Folketinget iz splošnega danskega proračuna, zato predstavljajo državna sredstva. |
| --- | --- |

(123)

Dolžniški kapital in začasna kreditna sredstva iz prvotne pomoči za reševanje in v okviru načrta prestrukturiranja (81) vključujejo sredstva, ki jih je sprostila vlada v dogovoru s parlamentom Folketinget iz splošnega danskega proračuna, zato predstavljajo državna sredstva.

| (124) | Danska navaja, da so obrestne mere in stroški tisti, ki so se na trgu uporabljali za zdrava podjetja. Danska se pri uporabi enakih pogojev za podjetje v težavah, kot je družba TV2, odreka državnim sredstvom. Razlog za to je v tem, da bi zasebni posojilodajalec upošteval finančne težave TV2 in zato bodisi sploh ne bi odobril posojila ali kreditnih sredstev, ali pa bi jih odobril po obrestnih merah, ki so višje od obrestnim mer za zdrava podjetja. |
| --- | --- |

(124)

Danska navaja, da so obrestne mere in stroški tisti, ki so se na trgu uporabljali za zdrava podjetja. Danska se pri uporabi enakih pogojev za podjetje v težavah, kot je družba TV2, odreka državnim sredstvom. Razlog za to je v tem, da bi zasebni posojilodajalec upošteval finančne težave TV2 in zato bodisi sploh ne bi odobril posojila ali kreditnih sredstev, ali pa bi jih odobril po obrestnih merah, ki so višje od obrestnim mer za zdrava podjetja.

| (125) | Komisija ugotavlja, da pravica, dodeljena TV2, ki ji omogoča, da od leta 2012 zaračunava nadomestila za končne uporabnike, ne predstavlja državnih sredstev v smislu člena 107(1) PDEU. Nadomestila za končne uporabnike so zasebnega izvora (82) in jih uporabniki kot plačilo za spremljanje programa TV2 plačujejo neposredno distributerju. Družba TV2 mora začeti običajna komercialna pogajanja z distributerjem, da se njen program vključi v digitalni paket in da se dogovorita o sprejemljivem plačilu. Nobena pravna določba distributerja ne sili, da bi v svoj paket vključil glavni program TV2, saj bo veljavna obveznost prenosa, določena v členu 6 danskega zakona o radiodifuziji, odpravljena z uvedbo sistema nadomestil za končne uporabnike. Nadomestila za končne uporabnike ali njihova višina prav tako niso pod stalnim nadzorom vlade in ji tudi niso na voljo (83). Vlada ni vključena v nikakršno oblikovanje cen, kar je komercialna odločitev TV2, prav tako pa za družbo TV2 ne pobira nadomestil ali jih na kakršen koli način nadzira ali z njimi razpolaga. |
| --- | --- |

(125)

Komisija ugotavlja, da pravica, dodeljena TV2, ki ji omogoča, da od leta 2012 zaračunava nadomestila za končne uporabnike, ne predstavlja državnih sredstev v smislu člena 107(1) PDEU. Nadomestila za končne uporabnike so zasebnega izvora (82) in jih uporabniki kot plačilo za spremljanje programa TV2 plačujejo neposredno distributerju. Družba TV2 mora začeti običajna komercialna pogajanja z distributerjem, da se njen program vključi v digitalni paket in da se dogovorita o sprejemljivem plačilu. Nobena pravna določba distributerja ne sili, da bi v svoj paket vključil glavni program TV2, saj bo veljavna obveznost prenosa, določena v členu 6 danskega zakona o radiodifuziji, odpravljena z uvedbo sistema nadomestil za končne uporabnike. Nadomestila za končne uporabnike ali njihova višina prav tako niso pod stalnim nadzorom vlade in ji tudi niso na voljo (83). Vlada ni vključena v nikakršno oblikovanje cen, kar je komercialna odločitev TV2, prav tako pa za družbo TV2 ne pobira nadomestil ali jih na kakršen koli način nadzira ali z njimi razpolaga.

| (126) | Uporabniških nadomestil ni mogoče enačiti z zaračunavanjem naročnin, kot je trdila SBS. SBS zatrjuje, da bodo imela uporabniška nadomestila v praksi enak učinek na gospodinjstva kot zvišanje naročnin, saj bodo operativni paketi distributerjev vedno vključevali TV2 Danmark. Ta izravnalni element bi jih moral skupaj z dejstvom, da se lahko uporabniška nadomestila spremenijo samo prek zakonodajne spremembe (84), opredeliti kot državno pomoč (85). SBS v zvezi s tem citira sodno prakso Sodišča v zadevi Essent Netwerk
   (86). |
| --- | --- |

(126)

Uporabniških nadomestil ni mogoče enačiti z zaračunavanjem naročnin, kot je trdila SBS. SBS zatrjuje, da bodo imela uporabniška nadomestila v praksi enak učinek na gospodinjstva kot zvišanje naročnin, saj bodo operativni paketi distributerjev vedno vključevali TV2 Danmark. Ta izravnalni element bi jih moral skupaj z dejstvom, da se lahko uporabniška nadomestila spremenijo samo prek zakonodajne spremembe (84), opredeliti kot državno pomoč (85). SBS v zvezi s tem citira sodno prakso Sodišča v zadevi Essent Netwerk
   (86).

| (127) | Vendar končni uporabniki, v nasprotju s predhodnim sporazumom o naročninah na Danskem, ki jih je Komisija dejansko obravnavala kot državno pomoč (87), niso pravno zavezani k plačilu nadomestil, ampak plačujejo nadomestilo kot del pogodbenega dogovora, ki so ga sklenili prostovoljno. Nadomestil ne pobira javna ustanova, kot je bilo v primeru naročnin, ampak zasebni operater Boxer in drugi zasebni distributerji na drugih platformah. Država ne bo vključena v noben izvršilni ukrep v primerih, ko uporabniki ne bodo plačevali nadomestil; distributer bo moral za izterjavo plačila vložiti civilno tožbo. |
| --- | --- |

(127)

Vendar končni uporabniki, v nasprotju s predhodnim sporazumom o naročninah na Danskem, ki jih je Komisija dejansko obravnavala kot državno pomoč (87), niso pravno zavezani k plačilu nadomestil, ampak plačujejo nadomestilo kot del pogodbenega dogovora, ki so ga sklenili prostovoljno. Nadomestil ne pobira javna ustanova, kot je bilo v primeru naročnin, ampak zasebni operater Boxer in drugi zasebni distributerji na drugih platformah. Država ne bo vključena v noben izvršilni ukrep v primerih, ko uporabniki ne bodo plačevali nadomestil; distributer bo moral za izterjavo plačila vložiti civilno tožbo.

| (128) | Dejstvo, da je družbi TV2 s spremembo licence, ki jo odobri ministrstvo za kulturo, dodeljena pravica do zaračunavanja naročnin, ne zadostuje za ugotovitev, da so vključena državna sredstva. Ne gre za primer državnega posredovanja, ki bi privedlo do izgube državnih sredstev. V zvezi s tem sklicevanje SBS na zadevo Essent Netwerk ni primerno. Odstavek 73 citirane sodbe vzpostavlja razliko med razmerami v zadevi Essent in v zadevi Pearle
   (88) s tem, da je v prvi zadevno nadomestilo vključeno v politiko, ki so jo določile oblasti. Sodišče se zato, da bi se razlikovalo med primeri, v zadevi Essent sklicuje na uvedbo nadomestila s strani zakonodajalca, vendar ne navaja, da kakršno koli državno posredovanje z zakonodajo samodejno vodi do vključenosti državnih sredstev. To je jasno razvidno iz same citirane sodbe v zadevi Essent, saj odstavek 75 navedene sodbe nadalje razlikuje med to zadevo in zadevo PreussenElektra, ki je vključevala zakonodajni akt (in v kateri je bilo ugotovljeno, da državna pomoč ni vključena), ki je dobavitelje električne energije obvezoval k nakupu električne energije iz obnovljivih virov na njihovem območju dobave po najnižjih cenah. Sodišče navaja, da so bila v zadevi Essent zadevna podjetja pooblaščena za „upravljanje državnih sredstev“, kar je v nasprotju z razmerami v zadevi PreussenElektra
   (89). V zadevnem primeru država ni pooblastila TV2 za upravljanje državnih sredstev. Sprememba licence izvaja samo že obstoječo pravico do dodatnega vira dohodka (v zvezi z zakonodajo glej oddelek 38a(2) danskega zakona o radiodifuziji). |
| --- | --- |

(128)

Dejstvo, da je družbi TV2 s spremembo licence, ki jo odobri ministrstvo za kulturo, dodeljena pravica do zaračunavanja naročnin, ne zadostuje za ugotovitev, da so vključena državna sredstva. Ne gre za primer državnega posredovanja, ki bi privedlo do izgube državnih sredstev. V zvezi s tem sklicevanje SBS na zadevo Essent Netwerk ni primerno. Odstavek 73 citirane sodbe vzpostavlja razliko med razmerami v zadevi Essent in v zadevi Pearle
   (88) s tem, da je v prvi zadevno nadomestilo vključeno v politiko, ki so jo določile oblasti. Sodišče se zato, da bi se razlikovalo med primeri, v zadevi Essent sklicuje na uvedbo nadomestila s strani zakonodajalca, vendar ne navaja, da kakršno koli državno posredovanje z zakonodajo samodejno vodi do vključenosti državnih sredstev. To je jasno razvidno iz same citirane sodbe v zadevi Essent, saj odstavek 75 navedene sodbe nadalje razlikuje med to zadevo in zadevo PreussenElektra, ki je vključevala zakonodajni akt (in v kateri je bilo ugotovljeno, da državna pomoč ni vključena), ki je dobavitelje električne energije obvezoval k nakupu električne energije iz obnovljivih virov na njihovem območju dobave po najnižjih cenah. Sodišče navaja, da so bila v zadevi Essent zadevna podjetja pooblaščena za „upravljanje državnih sredstev“, kar je v nasprotju z razmerami v zadevi PreussenElektra
   (89). V zadevnem primeru država ni pooblastila TV2 za upravljanje državnih sredstev. Sprememba licence izvaja samo že obstoječo pravico do dodatnega vira dohodka (v zvezi z zakonodajo glej oddelek 38a(2) danskega zakona o radiodifuziji).

| (129) | Komisija zato ugotavlja, da nadomestila za končne uporabnike ne vključujejo državnih sredstev v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(129)

Komisija zato ugotavlja, da nadomestila za končne uporabnike ne vključujejo državnih sredstev v smislu člena 107(1) PDEU.

2.2   Selektivna prednost

| (130) | Vključena državna sredstva bi družbi TV2 dodelila gospodarsko prednost s tem, da bi enaki finančni instrumenti pod tržnimi pogoji ustvarili višje stroške izposojanja ali višje naročnine, če bi se kateri koli od tržnih operaterjev odločil, da bo upravičencu dal na voljo nadaljnja sredstva v predvidenem znesku. Glede na dokaze, ki jih je predložila Danska, noben od operaterjev tega ni bil pripravljen storiti. |
| --- | --- |

(130)

Vključena državna sredstva bi družbi TV2 dodelila gospodarsko prednost s tem, da bi enaki finančni instrumenti pod tržnimi pogoji ustvarili višje stroške izposojanja ali višje naročnine, če bi se kateri koli od tržnih operaterjev odločil, da bo upravičencu dal na voljo nadaljnja sredstva v predvidenem znesku. Glede na dokaze, ki jih je predložila Danska, noben od operaterjev tega ni bil pripravljen storiti.

2.3   Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

| (131) | Ta sredstva bodo TV2 omogočila, da bo še naprej delovala na trgih, na katerih je trenutno dejavna. Ti trgi vključujejo trg(e) za prodajo in nakup pravic do oddajanja, trg(e) za storitve plačniške televizije in trg za televizijsko oglaševanje na Danskem. TV2 na teh trgih konkurira drugim postajam, med drugim SBS in Viasat. Iz tega sledi, da zadevna pomoč z dajanjem prednosti družbi TV2 na teh trgih izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco. |
| --- | --- |

(131)

Ta sredstva bodo TV2 omogočila, da bo še naprej delovala na trgih, na katerih je trenutno dejavna. Ti trgi vključujejo trg(e) za prodajo in nakup pravic do oddajanja, trg(e) za storitve plačniške televizije in trg za televizijsko oglaševanje na Danskem. TV2 na teh trgih konkurira drugim postajam, med drugim SBS in Viasat. Iz tega sledi, da zadevna pomoč z dajanjem prednosti družbi TV2 na teh trgih izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco.

| (132) | Prizadeti trgi, kot so nakup in prodaja pravic do radiodifuzije ter televizijsko oglaševanje proizvodov iz drugih držav članic, ki so namenjeni prodaji na Danskem, so predmet trgovine med državami članicami (90). Poleg tega nekateri konkurenti TV2 Danmark A/S svoje programe oddajajo iz Združenega kraljestva in/ali so podružnice skupin s sedežem v drugi državi članici, načrtovana pomoč pa bi lahko vplivala na njihovo odločitev, da nadalje izvajajo ali povečajo svoje dejavnosti na danskem trgu. Zato zadevna državna pomoč vpliva ali bi lahko vplivala na vzorec trgovanja med državami članicami. |
| --- | --- |

(132)

Prizadeti trgi, kot so nakup in prodaja pravic do radiodifuzije ter televizijsko oglaševanje proizvodov iz drugih držav članic, ki so namenjeni prodaji na Danskem, so predmet trgovine med državami članicami (90). Poleg tega nekateri konkurenti TV2 Danmark A/S svoje programe oddajajo iz Združenega kraljestva in/ali so podružnice skupin s sedežem v drugi državi članici, načrtovana pomoč pa bi lahko vplivala na njihovo odločitev, da nadalje izvajajo ali povečajo svoje dejavnosti na danskem trgu. Zato zadevna državna pomoč vpliva ali bi lahko vplivala na vzorec trgovanja med državami članicami.

| (133) | Ker se uporablja člen 107(1) PDEU, je treba paket pomoči za prestrukturiranje oceniti glede na njegovo združljivost z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(133)

Ker se uporablja člen 107(1) PDEU, je treba paket pomoči za prestrukturiranje oceniti glede na njegovo združljivost z notranjim trgom.

3.   Obveznost mirovanja

| (134) | Danska je spoštovala obveznost mirovanja iz člena 3 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (91) saj je priglasila ukrepe iz načrta o prestrukturiranju in jih do tega datuma ni izvajala. Komisija je v sklepu z dne 4. avgusta 2008 dovolila izvajanje pomoči za reševanje. |
| --- | --- |

(134)

Danska je spoštovala obveznost mirovanja iz člena 3 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (91) saj je priglasila ukrepe iz načrta o prestrukturiranju in jih do tega datuma ni izvajala. Komisija je v sklepu z dne 4. avgusta 2008 dovolila izvajanje pomoči za reševanje.

4.   Združljivost državne pomoči z notranjim trgom

4.1   Pravna podlaga

| (135) | Združljivost ukrepov bo ocenjena v okviru člena 107(3)(c) PDEU in Smernic. Uporaba člena 106(2) PDEU za zadevne ukrepe v zvezi s financiranjem javnega radijskega in televizijskega oddajanja ni analizirana. Čeprav finančne težave TV2 v glavnem izvirajo iz zagotavljanja javnega televizijskega programa in odsotnosti poslovnega modela s stabilnimi viri prihodka, ukrepi državne pomoči niso omejeni na zagotavljanje javnih storitev, ampak so usmerjeni na TV2 kot skupino, tj. vključujejo njene komercialne dejavnosti. Poleg tega danski organi niso podrobno opredelili, da so ukrepi državne pomoči združljivi z notranjim trgom na podlagi člena 106(2) PDEU, Komisija pa ni prejela zadostnih informacij, ki bi ji omogočile izvedbo ocene v okviru člena 106(2) PDEU v povezavi s sporočilom o radiodifuziji (92). |
| --- | --- |

(135)

Združljivost ukrepov bo ocenjena v okviru člena 107(3)(c) PDEU in Smernic. Uporaba člena 106(2) PDEU za zadevne ukrepe v zvezi s financiranjem javnega radijskega in televizijskega oddajanja ni analizirana. Čeprav finančne težave TV2 v glavnem izvirajo iz zagotavljanja javnega televizijskega programa in odsotnosti poslovnega modela s stabilnimi viri prihodka, ukrepi državne pomoči niso omejeni na zagotavljanje javnih storitev, ampak so usmerjeni na TV2 kot skupino, tj. vključujejo njene komercialne dejavnosti. Poleg tega danski organi niso podrobno opredelili, da so ukrepi državne pomoči združljivi z notranjim trgom na podlagi člena 106(2) PDEU, Komisija pa ni prejela zadostnih informacij, ki bi ji omogočile izvedbo ocene v okviru člena 106(2) PDEU v povezavi s sporočilom o radiodifuziji (92).

| (136) | Smernice zagotavljajo možnost dodelitve pomoči za reševanje kot začasne pomoči za podjetja v težavah, ki pričakujejo pripravo načrta prestrukturiranja, ali za odpravo hude likvidnostne krize. V skladu s točko 26 Smernic se rok za prenehanje pomoči podaljša za toliko časa, da Komisija sprejme odločitev o načrtu. Dejstvo, da se pomoč za reševanje za TV2 še vedno izvaja, je skladno s to določbo, saj je TV2 načrt prestrukturiranja predložila v določenem roku. |
| --- | --- |

(136)

Smernice zagotavljajo možnost dodelitve pomoči za reševanje kot začasne pomoči za podjetja v težavah, ki pričakujejo pripravo načrta prestrukturiranja, ali za odpravo hude likvidnostne krize. V skladu s točko 26 Smernic se rok za prenehanje pomoči podaljša za toliko časa, da Komisija sprejme odločitev o načrtu. Dejstvo, da se pomoč za reševanje za TV2 še vedno izvaja, je skladno s to določbo, saj je TV2 načrt prestrukturiranja predložila v določenem roku.

| (137) | Pomoč za prestrukturiranje mora temeljiti na izvedljivem, skladnem in daljnosežnem načrtu, da se v razumnem časovnem okviru ponovno vzpostavi dolgoročna sposobnost preživetja podjetja. Prestrukturiranje običajno vključuje naslednje elemente: prestrukturiranje vseh vidikov delovanja podjetja, reorganizacijo in racionalizacijo dejavnosti podjetja, vključno s prenehanjem deficitnih dejavnosti in finančnim prestrukturiranjem. Vendar pa ukrepi prestrukturiranja, če so upravičeni do državne pomoči, ne smejo biti omejeni na pokrivanje preteklih izgub, ne da bi se ugotavljali razlogi za te izgube. Poleg tega se mora prestrukturiranje vsaj delno financirati iz lastnih sredstev podjetja. Sprejeti je treba tudi izravnalne ukrepe, da se zmanjšajo izkrivljajoči učinki pomoči. Komisija bo v nadaljevanju proučila, ali so ti pogoji izpolnjeni. |
| --- | --- |

(137)

Pomoč za prestrukturiranje mora temeljiti na izvedljivem, skladnem in daljnosežnem načrtu, da se v razumnem časovnem okviru ponovno vzpostavi dolgoročna sposobnost preživetja podjetja. Prestrukturiranje običajno vključuje naslednje elemente: prestrukturiranje vseh vidikov delovanja podjetja, reorganizacijo in racionalizacijo dejavnosti podjetja, vključno s prenehanjem deficitnih dejavnosti in finančnim prestrukturiranjem. Vendar pa ukrepi prestrukturiranja, če so upravičeni do državne pomoči, ne smejo biti omejeni na pokrivanje preteklih izgub, ne da bi se ugotavljali razlogi za te izgube. Poleg tega se mora prestrukturiranje vsaj delno financirati iz lastnih sredstev podjetja. Sprejeti je treba tudi izravnalne ukrepe, da se zmanjšajo izkrivljajoči učinki pomoči. Komisija bo v nadaljevanju proučila, ali so ti pogoji izpolnjeni.

4.2   Upravičenost – podjetje v težavah

| (138) | V skladu s točko 9 Smernic je podjetje v težavah, ko ni zmožno z lastnimi sredstvi ali s sredstvi, ki jih lahko pridobi od svojih lastnikov/delničarjev, preprečiti izgub, ki bi brez zunanjega posredovanja državnih organov skoraj gotovo ogrozile obstoj podjetja. V točki 11 Smernic so navedena določena merila, v skladu s katerimi podjetje velja za podjetje v težavah, tudi če ni prisotno nobeno od meril iz točke 10 Smernic. Točka 11 določa, da je „[v] vsakem primeru [...] podjetje v težavah upravičeno le takrat, ko lahko dokaže, da si z lastnimi sredstvi ali sredstvi lastnikov/delničarjev ali iz tržnih virov, ne more opomoči“. |
| --- | --- |

(138)

V skladu s točko 9 Smernic je podjetje v težavah, ko ni zmožno z lastnimi sredstvi ali s sredstvi, ki jih lahko pridobi od svojih lastnikov/delničarjev, preprečiti izgub, ki bi brez zunanjega posredovanja državnih organov skoraj gotovo ogrozile obstoj podjetja. V točki 11 Smernic so navedena določena merila, v skladu s katerimi podjetje velja za podjetje v težavah, tudi če ni prisotno nobeno od meril iz točke 10 Smernic. Točka 11 določa, da je „[v] vsakem primeru [...] podjetje v težavah upravičeno le takrat, ko lahko dokaže, da si z lastnimi sredstvi ali sredstvi lastnikov/delničarjev ali iz tržnih virov, ne more opomoči“.

| (139) | Komisija meni, da je TV2 v času priglasitve načrta prestrukturiranja predstavljala tako podjetje v težavah. To je razvidno iz številk v sklepu Komisije o uvedbi formalnega postopka preiskave in, kar je še pomembnejše, iz številk v uvodnih izjavah 36–42 tega sklepa, ki so bile predložene pozneje v januarju 2010 ter opisujejo družbo z izgubami, padajočimi tržnimi deleži, vedno večjim zadolževanjem in zlasti negativnimi denarnimi tokovi zaradi zmanjševanja prihodkov iz oglaševanja, slabih naložb in povečevanja stroškov obresti. Čeprav se je pozneje izkazalo, da je imela leta 2008 družba dejansko dobiček (ocena ob koncu marca 2008 je še vedno kazala [...] v višini [...] DKK), kot so ocenjevali konkurenti, je bil le-ta majhen in to samo po sebi ne spremeni ugotovitve, da družba brez zunanjega financiranja ne bi mogla nadaljevati z izvajanjem svojih dejavnosti. Zasebna kreditna sredstva, ki so bila družbi na voljo, so bila kratkoročna in bi se lahko kadar koli ukinila. Družba je imela veliko likvidnostno potrebo, ki je ne bi mogla zadovoljiti z lastnimi sredstvi. |
| --- | --- |

(139)

Komisija meni, da je TV2 v času priglasitve načrta prestrukturiranja predstavljala tako podjetje v težavah. To je razvidno iz številk v sklepu Komisije o uvedbi formalnega postopka preiskave in, kar je še pomembnejše, iz številk v uvodnih izjavah 36–42 tega sklepa, ki so bile predložene pozneje v januarju 2010 ter opisujejo družbo z izgubami, padajočimi tržnimi deleži, vedno večjim zadolževanjem in zlasti negativnimi denarnimi tokovi zaradi zmanjševanja prihodkov iz oglaševanja, slabih naložb in povečevanja stroškov obresti. Čeprav se je pozneje izkazalo, da je imela leta 2008 družba dejansko dobiček (ocena ob koncu marca 2008 je še vedno kazala [...] v višini [...] DKK), kot so ocenjevali konkurenti, je bil le-ta majhen in to samo po sebi ne spremeni ugotovitve, da družba brez zunanjega financiranja ne bi mogla nadaljevati z izvajanjem svojih dejavnosti. Zasebna kreditna sredstva, ki so bila družbi na voljo, so bila kratkoročna in bi se lahko kadar koli ukinila. Družba je imela veliko likvidnostno potrebo, ki je ne bi mogla zadovoljiti z lastnimi sredstvi.

| (140) | Prav tako ni mogla pridobiti zunanjega financiranja. Obstajala je nevarnost, da bodo kratkoročni krediti preklicani. Kot je bilo že navedeno v sklepu o začetku postopka, je glavna finančna banka družbe TV2, tj. [...], leta 2008 zaprosila za zmanjšanje njenega posojila in kreditnih sredstev. Poleg težav družbe TV2, ki so vključevale celo pridobivanje hipoteke na lastne prostore v Odenseju, je Danska predložila dokaze, da tudi druge banke družbi TV2 niso hotele zagotoviti dolgoročnih posojil (glej uvodno izjavo 44 in naslednje tega sklepa). Banke so izpostavile pomanjkljivosti cikličnega toka dohodka TV2, ki temelji na prihodkih iz oglaševanja, kar se je štelo za netrajnosten poslovni model. K težavam so prispevale nerešene pravne zadeve. Financiranje TV2 se je začelo posledično vedno bolj nagibati h kratkoročnim posojilom, s čimer je družba postala občutljiva. Z drugimi besedami, TV2 si v smislu točke 11 Smernic ni bila sposobna opomoči s sredstvi iz tržnih virov. |
| --- | --- |

(140)

Prav tako ni mogla pridobiti zunanjega financiranja. Obstajala je nevarnost, da bodo kratkoročni krediti preklicani. Kot je bilo že navedeno v sklepu o začetku postopka, je glavna finančna banka družbe TV2, tj. [...], leta 2008 zaprosila za zmanjšanje njenega posojila in kreditnih sredstev. Poleg težav družbe TV2, ki so vključevale celo pridobivanje hipoteke na lastne prostore v Odenseju, je Danska predložila dokaze, da tudi druge banke družbi TV2 niso hotele zagotoviti dolgoročnih posojil (glej uvodno izjavo 44 in naslednje tega sklepa). Banke so izpostavile pomanjkljivosti cikličnega toka dohodka TV2, ki temelji na prihodkih iz oglaševanja, kar se je štelo za netrajnosten poslovni model. K težavam so prispevale nerešene pravne zadeve. Financiranje TV2 se je začelo posledično vedno bolj nagibati h kratkoročnim posojilom, s čimer je družba postala občutljiva. Z drugimi besedami, TV2 si v smislu točke 11 Smernic ni bila sposobna opomoči s sredstvi iz tržnih virov.

| (141) | V vlogah konkurentov te ugotovitve niso izpodbijane. Zaradi izčrpnosti je treba omeniti, da Smernice ne zahtevajo, da je podjetje v dejanskem postopku nesolventnosti. Ravno nasprotno, pomoč se lahko pod strogimi pogoji dodeli z namenom, da se to prepreči. |
| --- | --- |

(141)

V vlogah konkurentov te ugotovitve niso izpodbijane. Zaradi izčrpnosti je treba omeniti, da Smernice ne zahtevajo, da je podjetje v dejanskem postopku nesolventnosti. Ravno nasprotno, pomoč se lahko pod strogimi pogoji dodeli z namenom, da se to prepreči.

| (142) | V zvezi z argumenti konkurentov, da je TV2 dobičkonosna družba ali bi lahko postala dobičkonosna, zgoraj navedeni rezultati za TV2 kažejo, da je imela družba leta 2008 dobiček, vendar je, v nasprotju z ocenami zainteresirane strani Viasat, leta 2009 utrpela izgubo v višini 27 milijonov DKK, kar je bistveno odstopalo od zneska, ki ga je napovedala zainteresirana stran Viasat, tj. dobička v višini 249 milijonov DKK. Tudi dobiček, napovedan za leto 2010, je bistveno manjši od tistega, ki ga je predvidela zainteresirana stran Viasat. Komisija ni ugotovila nobenih napak v metodologijah, ki sta jih uporabili družba TV2 in podjetje PWC (glej tudi uvodno izjavo 41 tega sklepa). |
| --- | --- |

(142)

V zvezi z argumenti konkurentov, da je TV2 dobičkonosna družba ali bi lahko postala dobičkonosna, zgoraj navedeni rezultati za TV2 kažejo, da je imela družba leta 2008 dobiček, vendar je, v nasprotju z ocenami zainteresirane strani Viasat, leta 2009 utrpela izgubo v višini 27 milijonov DKK, kar je bistveno odstopalo od zneska, ki ga je napovedala zainteresirana stran Viasat, tj. dobička v višini 249 milijonov DKK. Tudi dobiček, napovedan za leto 2010, je bistveno manjši od tistega, ki ga je predvidela zainteresirana stran Viasat. Komisija ni ugotovila nobenih napak v metodologijah, ki sta jih uporabili družba TV2 in podjetje PWC (glej tudi uvodno izjavo 41 tega sklepa).

| (143) | V zvezi s študijo bonitetne stopnje TV2, ki jo je predložila Viasat in izvedlo podjetje Audon Partners (93) ter v skladu s katero bi TV2 lahko pridobila kredit, odzivi bank kažejo, da je dejansko stanje drugačno. Poleg tega analiza temelji samo na številkah in predpostavkah, ki niso bile preverjene pri TV2. Nekatere številke odstopajo od realnih, kar je razvidno iz številk za leti 2009 in 2010. V samem poročilu je poudarjeno, da analiza ni popolna (ker iz očitnih razlogov s TV2 ni bil vzpostavljen noben stik) in je zato uporabljeni model omejen (94). |
| --- | --- |

(143)

V zvezi s študijo bonitetne stopnje TV2, ki jo je predložila Viasat in izvedlo podjetje Audon Partners (93) ter v skladu s katero bi TV2 lahko pridobila kredit, odzivi bank kažejo, da je dejansko stanje drugačno. Poleg tega analiza temelji samo na številkah in predpostavkah, ki niso bile preverjene pri TV2. Nekatere številke odstopajo od realnih, kar je razvidno iz številk za leti 2009 in 2010. V samem poročilu je poudarjeno, da analiza ni popolna (ker iz očitnih razlogov s TV2 ni bil vzpostavljen noben stik) in je zato uporabljeni model omejen (94).

| (144) | Dejstvo, da je družba iz kreditnih sredstev za pomoč za reševanje črpala manj, kot bi lahko, ne pomeni, da je ni mogoče obravnavati kot podjetje v težavah. Absurdno bi bilo ugotoviti, da je bila upravičencu do pomoči za reševanje in prestrukturiranje odvzeta upravičenost do pomoči, če bi se pozneje izkazalo, da so bili varčevalni in drugi ukrepi, predvideni v načrtu prestrukturiranja, uspešni in so podjetju pomagali pri odpravljanju finančnih težav v glavnem s porabo lastnih sredstev. Vendar bi to lahko privedlo do ugotovitve, da državna pomoč v določenem trenutku ni bila več potrebna, kar bo obravnavano v nadaljevanju (glej uvodno izjavo 149). V vsakem primeru so bila kreditna sredstva vedno oblikovana na tak način, da so bila podjetju dostopna samo v primeru, če je bila potreba potrjena. Namen tega ukrepa je bil omejiti pomoč na minimalni znesek, obnašanje TV2, ko je poskušala postopek prestrukturiranja v največji možni meri izvesti z uporabo lastnih sredstev, pa je v skladu s to zahtevo. |
| --- | --- |

(144)

Dejstvo, da je družba iz kreditnih sredstev za pomoč za reševanje črpala manj, kot bi lahko, ne pomeni, da je ni mogoče obravnavati kot podjetje v težavah. Absurdno bi bilo ugotoviti, da je bila upravičencu do pomoči za reševanje in prestrukturiranje odvzeta upravičenost do pomoči, če bi se pozneje izkazalo, da so bili varčevalni in drugi ukrepi, predvideni v načrtu prestrukturiranja, uspešni in so podjetju pomagali pri odpravljanju finančnih težav v glavnem s porabo lastnih sredstev. Vendar bi to lahko privedlo do ugotovitve, da državna pomoč v določenem trenutku ni bila več potrebna, kar bo obravnavano v nadaljevanju (glej uvodno izjavo 149). V vsakem primeru so bila kreditna sredstva vedno oblikovana na tak način, da so bila podjetju dostopna samo v primeru, če je bila potreba potrjena. Namen tega ukrepa je bil omejiti pomoč na minimalni znesek, obnašanje TV2, ko je poskušala postopek prestrukturiranja v največji možni meri izvesti z uporabo lastnih sredstev, pa je v skladu s to zahtevo.

| (145) | Nadalje je treba poudariti, da številne obtožbe s strani zainteresiranih strani Viasat in SBS v zvezi s tem, da je slabo finančno stanje povzročila TV2 sama s slabimi upravljavskimi odločitvami ali slabimi naložbami, ne vplivajo na upravičenost družbe v okviru Smernic, ki ne zahtevajo razloga za finančne težave upravičenca do pomoči, ampak samo želijo zagotoviti, da je upravičenec do pomoči dejansko podjetje v težavah. |
| --- | --- |

(145)

Nadalje je treba poudariti, da številne obtožbe s strani zainteresiranih strani Viasat in SBS v zvezi s tem, da je slabo finančno stanje povzročila TV2 sama s slabimi upravljavskimi odločitvami ali slabimi naložbami, ne vplivajo na upravičenost družbe v okviru Smernic, ki ne zahtevajo razloga za finančne težave upravičenca do pomoči, ampak samo želijo zagotoviti, da je upravičenec do pomoči dejansko podjetje v težavah.

| (146) | Konkurenti so v zvezi s tem tudi zatrdili, da težave TV2 v glavnem izvirajo iz javnega televizijskega programa ter da bi lahko notranji stroški in prilagoditve oblikovanja cen transferjev cen izboljšali stanje. Vendar Komisija te utemeljitve ne obravnava kot ustrezne v primeru, ko se pomoč dodeli skupini kot taki, vključno s komercialnimi dejavnostmi. Vendar pa Komisija ugotavlja, da TV2 vodi ločene račune za javne storitve in druge dejavnosti ter da so ti revidirani ter ima v celoti dokumentirano in revidirano politiko oblikovanja cen transferjev, ki je dokaj preprosta, pregledna in usmerjena k zagotavljanju prave slike različnih dejavnosti, ki temeljijo na cenah transferjev po tržnih pogojih. |
| --- | --- |

(146)

Konkurenti so v zvezi s tem tudi zatrdili, da težave TV2 v glavnem izvirajo iz javnega televizijskega programa ter da bi lahko notranji stroški in prilagoditve oblikovanja cen transferjev cen izboljšali stanje. Vendar Komisija te utemeljitve ne obravnava kot ustrezne v primeru, ko se pomoč dodeli skupini kot taki, vključno s komercialnimi dejavnostmi. Vendar pa Komisija ugotavlja, da TV2 vodi ločene račune za javne storitve in druge dejavnosti ter da so ti revidirani ter ima v celoti dokumentirano in revidirano politiko oblikovanja cen transferjev, ki je dokaj preprosta, pregledna in usmerjena k zagotavljanju prave slike različnih dejavnosti, ki temeljijo na cenah transferjev po tržnih pogojih.

| (147) | Viasat se v zvezi z zunanjimi dejavniki strinja s predpostavko glede 1,02-odstotne rasti BDP. Strani se v zvezi z razvojem oglaševalskega trga strinjajo, da so se leta 2008 prihodki TV2 iz oglaševanja zmanjšali za 19 %. Vendar sta si Viasat in SBS napačno razlagali napoved Danske o prihodnjem razvoju oglaševalskega trga. V nasprotju z njunim prepričanjem Danska ni napovedala, da se bo oglaševalski trg v obdobju 2009–2013 vsako leto zmanjšal za 10 %, ampak je preprosto navedla, da napoveduje [...] oglaševalskega trga. |
| --- | --- |

(147)

Viasat se v zvezi z zunanjimi dejavniki strinja s predpostavko glede 1,02-odstotne rasti BDP. Strani se v zvezi z razvojem oglaševalskega trga strinjajo, da so se leta 2008 prihodki TV2 iz oglaševanja zmanjšali za 19 %. Vendar sta si Viasat in SBS napačno razlagali napoved Danske o prihodnjem razvoju oglaševalskega trga. V nasprotju z njunim prepričanjem Danska ni napovedala, da se bo oglaševalski trg v obdobju 2009–2013 vsako leto zmanjšal za 10 %, ampak je preprosto navedla, da napoveduje [...] oglaševalskega trga.

| (148) | Komisija v zvezi s trditvijo, da bi bilo treba naročnine, dodeljene regionalnim radijskim in televizijskim postajam, vključiti v oceno finančnega položaja TV2, ugotavlja, da se iz naročnin financira samo programska produkcija regionalnih postaj in da so pomembne samo iz tega vidika. Komisija v zvezi s tem navaja, da so regionalne postaje TV2 neodvisne od družbe TV2 in so podvržene svojim lastnim obveznostim iz danskega zakona o radiodifuziji, za katere prejemajo finančna sredstva iz naročnin. V zvezi s trditvijo SBS, da bodo gledalci program plačali dvakrat, je treba poudariti, da je eno od plačil, tj. naročnine za glavni program TV2, posledica uporabnikove izbire in da je bilo zanj ugotovljeno, da ne vključuje državne pomoči. V vsakem primeru je bilo zgoraj prikazano, da je bila TV2 kot skupina podjetje v težavah, v katerem so nastale resne potrebe po financiranju, ker od bank ni mogla pridobiti zunanjega financiranja. To je vključevalo kakršne koli morebitne koristi, ki so izhajale iz njene obveznosti do oddajanja teh programov. |
| --- | --- |

(148)

Komisija v zvezi s trditvijo, da bi bilo treba naročnine, dodeljene regionalnim radijskim in televizijskim postajam, vključiti v oceno finančnega položaja TV2, ugotavlja, da se iz naročnin financira samo programska produkcija regionalnih postaj in da so pomembne samo iz tega vidika. Komisija v zvezi s tem navaja, da so regionalne postaje TV2 neodvisne od družbe TV2 in so podvržene svojim lastnim obveznostim iz danskega zakona o radiodifuziji, za katere prejemajo finančna sredstva iz naročnin. V zvezi s trditvijo SBS, da bodo gledalci program plačali dvakrat, je treba poudariti, da je eno od plačil, tj. naročnine za glavni program TV2, posledica uporabnikove izbire in da je bilo zanj ugotovljeno, da ne vključuje državne pomoči. V vsakem primeru je bilo zgoraj prikazano, da je bila TV2 kot skupina podjetje v težavah, v katerem so nastale resne potrebe po financiranju, ker od bank ni mogla pridobiti zunanjega financiranja. To je vključevalo kakršne koli morebitne koristi, ki so izhajale iz njene obveznosti do oddajanja teh programov.

| (149) | Vendar se je zelo resen položaj TV2 spremenil s prodajo oddajnega prenosnega omrežja. TV2 je lahko z iztržkom od prodaje oddajnega omrežja povrnila del svojega dolga, finančna napoved pa je postala precej bolj pozitivna, kot je razvidno iz številk v uvodnih izjavah 62–64 tega sklepa. Tudi trendi na oglaševalskem trgu so pozitivnejši (95). TV2 je lahko odplačala svoje državno posojilo, ki ga je črpala iz sredstev za pomoč za reševanje. TV2 glede na izid nerešenih zadev v zvezi z državno pomočjo in odobritev načrta prestrukturiranja pričakuje, da bo do januarja 2012, ko se bodo začela izvajati plačila naročnin, finančno dovolj sposobna (96). |
| --- | --- |

(149)

Vendar se je zelo resen položaj TV2 spremenil s prodajo oddajnega prenosnega omrežja. TV2 je lahko z iztržkom od prodaje oddajnega omrežja povrnila del svojega dolga, finančna napoved pa je postala precej bolj pozitivna, kot je razvidno iz številk v uvodnih izjavah 62–64 tega sklepa. Tudi trendi na oglaševalskem trgu so pozitivnejši (95). TV2 je lahko odplačala svoje državno posojilo, ki ga je črpala iz sredstev za pomoč za reševanje. TV2 glede na izid nerešenih zadev v zvezi z državno pomočjo in odobritev načrta prestrukturiranja pričakuje, da bo do januarja 2012, ko se bodo začela izvajati plačila naročnin, finančno dovolj sposobna (96).

| (150) | Komisija glede na te nove razmere meni, da se TV2 trenutno ne more več obravnavati kot podjetje v težavah. Zato poleg sprejetja tega sklepa ni potrebe po kakršnem koli ukrepu pomoči, priglašena neizvedena kreditna sredstva in posojilo iz načrta prestrukturiranja pa naj se odpravijo. Iz enakih razlogov naj se odpravijo tudi obstoječa sredstva za pomoč iz sklepa o pomoči za reševanje. |
| --- | --- |

(150)

Komisija glede na te nove razmere meni, da se TV2 trenutno ne more več obravnavati kot podjetje v težavah. Zato poleg sprejetja tega sklepa ni potrebe po kakršnem koli ukrepu pomoči, priglašena neizvedena kreditna sredstva in posojilo iz načrta prestrukturiranja pa naj se odpravijo. Iz enakih razlogov naj se odpravijo tudi obstoječa sredstva za pomoč iz sklepa o pomoči za reševanje.

4.3   Obnova dolgoročne sposobnosti preživetja

| (151) | Glede na točko 34 Smernic mora biti dodelitev pomoči pogojena z izvajanjem načrta prestrukturiranja, ki mora v razumnem času obnoviti sposobnost preživetja družbe. Načrt prestrukturiranja opisuje okoliščine, ki so privedle do težav družbe, ki so jih povzročile nove dejavnosti, ki se niso izkazale za dobičkonosne, in vedno bolj nedobičkonosen javni televizijski program. Načrt prestrukturiranja po mnenju Komisije ustrezno obravnava te težave. |
| --- | --- |

(151)

Glede na točko 34 Smernic mora biti dodelitev pomoči pogojena z izvajanjem načrta prestrukturiranja, ki mora v razumnem času obnoviti sposobnost preživetja družbe. Načrt prestrukturiranja opisuje okoliščine, ki so privedle do težav družbe, ki so jih povzročile nove dejavnosti, ki se niso izkazale za dobičkonosne, in vedno bolj nedobičkonosen javni televizijski program. Načrt prestrukturiranja po mnenju Komisije ustrezno obravnava te težave.

| (152) | Komisija navaja, da načrt prestrukturiranja zagotavlja finančne in operativne ukrepe za prestrukturiranje, ki bodo skupaj s spremenjenim poslovnim modelom družbi omogočili, da bo postala samostojna. Komisija v zvezi s tem najprej navaja, da je bila posledica zahteve po prodaji premoženja iz načrta prestrukturiranja uspešna prodaja oddajnega omrežja, ki je TV2 zagotovila dovolj sredstev, da je povrnila svoj dolg. Prav tako je 4. oktobra 2010 vrnila pomoč, ki jo je črpala iz sredstev za pomoč za reševanje. Družba sama trdi, da ima zdaj dovolj sredstev za premostitev obdobja do sprejetja nadomestil za končne uporabnike (97). Tudi drugi ukrepi v obliki varčevanja bodo prispevali k dolgoročni sposobnosti preživetja družbe (glej uvodni izjavi 47 in 48 zgoraj). |
| --- | --- |

(152)

Komisija navaja, da načrt prestrukturiranja zagotavlja finančne in operativne ukrepe za prestrukturiranje, ki bodo skupaj s spremenjenim poslovnim modelom družbi omogočili, da bo postala samostojna. Komisija v zvezi s tem najprej navaja, da je bila posledica zahteve po prodaji premoženja iz načrta prestrukturiranja uspešna prodaja oddajnega omrežja, ki je TV2 zagotovila dovolj sredstev, da je povrnila svoj dolg. Prav tako je 4. oktobra 2010 vrnila pomoč, ki jo je črpala iz sredstev za pomoč za reševanje. Družba sama trdi, da ima zdaj dovolj sredstev za premostitev obdobja do sprejetja nadomestil za končne uporabnike (97). Tudi drugi ukrepi v obliki varčevanja bodo prispevali k dolgoročni sposobnosti preživetja družbe (glej uvodni izjavi 47 in 48 zgoraj).

| (153) | Družba prav tako opušča deficitne dejavnosti; leta 2008 je skupini SBS prodala svojo deficitno radijsko dejavnost. |
| --- | --- |

(153)

Družba prav tako opušča deficitne dejavnosti; leta 2008 je skupini SBS prodala svojo deficitno radijsko dejavnost.

| (154) | Od družbe se pričakuje, da bo rešila strukturne težave, ki so povzročile njene likvidnostne potrebe, s tem, da ji bo z januarjem 2012 dovoljeno zaračunavanje naročnin. Pomanjkanje dobičkonosnosti javnega televizijskega programa je posledica njegovega zanašanja na en vir dohodka v obliki prihodka iz oglaševanja, ki je cikličen in občutljiv na gospodarski razvoj. To dokazujejo tudi odzivi bank, ki zaradi svojih zadržkov glede trendov na oglaševalskem trgu in dvomov v zvezi s sposobnostjo TV2 za pridobivanje zaslužka niso hotele zagotoviti financiranja. Novi poslovni model bo TV2 zagotovil stabilnejšo osnovo prihodka z zaračunavanjem naročnin za spremljanje njenega glavnega programa. TV2 je za leto 2012 napovedala dodaten dohodek iz nadomestil za končne uporabnike v višini [...] milijonov DKK. Prav tako za leto 2012 napoveduje dobičke za skupino [...]. Komisija navaja, da bo poleg [...] tudi drugi vir prihodkov v obliki nadomestil za končne uporabnike zmanjšal občutljivost družbe na upade cikličnih dejavnosti. Komisija navaja, da ukrepi za doseganje preobrata izvirajo iz samega načrta prestrukturiranja in ne iz zunanjih dejavnikov. |
| --- | --- |

(154)

Od družbe se pričakuje, da bo rešila strukturne težave, ki so povzročile njene likvidnostne potrebe, s tem, da ji bo z januarjem 2012 dovoljeno zaračunavanje naročnin. Pomanjkanje dobičkonosnosti javnega televizijskega programa je posledica njegovega zanašanja na en vir dohodka v obliki prihodka iz oglaševanja, ki je cikličen in občutljiv na gospodarski razvoj. To dokazujejo tudi odzivi bank, ki zaradi svojih zadržkov glede trendov na oglaševalskem trgu in dvomov v zvezi s sposobnostjo TV2 za pridobivanje zaslužka niso hotele zagotoviti financiranja. Novi poslovni model bo TV2 zagotovil stabilnejšo osnovo prihodka z zaračunavanjem naročnin za spremljanje njenega glavnega programa. TV2 je za leto 2012 napovedala dodaten dohodek iz nadomestil za končne uporabnike v višini [...] milijonov DKK. Prav tako za leto 2012 napoveduje dobičke za skupino [...]. Komisija navaja, da bo poleg [...] tudi drugi vir prihodkov v obliki nadomestil za končne uporabnike zmanjšal občutljivost družbe na upade cikličnih dejavnosti. Komisija navaja, da ukrepi za doseganje preobrata izvirajo iz samega načrta prestrukturiranja in ne iz zunanjih dejavnikov.

| (155) | Prvotno priglašeni čas trajanja načrta prestrukturiranja do 31. decembra 2012 se razširja na obdobje skoraj štirih let. Danska vlada je to obdobje izbrala zato, ker je menila, da bi bile banke z uvedbo novega poslovnega modela in prvimi izkušnjami v praksi družbi TV2 ponovno pripravljene dati posojila, tj. izbrano je bilo obdobje, ki je dovolj dolgo, da se zberejo te izkušnje. Vendar danska vlada glede na to, da bo celotna pomoč odpravljena s sprejetjem tega sklepa (glej zgoraj), zdaj meni, da bi se moralo obdobje za prestrukturiranje končati z odpravo vseh ukrepov pomoči. |
| --- | --- |

(155)

Prvotno priglašeni čas trajanja načrta prestrukturiranja do 31. decembra 2012 se razširja na obdobje skoraj štirih let. Danska vlada je to obdobje izbrala zato, ker je menila, da bi bile banke z uvedbo novega poslovnega modela in prvimi izkušnjami v praksi družbi TV2 ponovno pripravljene dati posojila, tj. izbrano je bilo obdobje, ki je dovolj dolgo, da se zberejo te izkušnje. Vendar danska vlada glede na to, da bo celotna pomoč odpravljena s sprejetjem tega sklepa (glej zgoraj), zdaj meni, da bi se moralo obdobje za prestrukturiranje končati z odpravo vseh ukrepov pomoči.

| (156) | Komisija zavzema drugačno stališče. Glede na Smernice bi moralo prestrukturiranje povzročiti ponovno vzpostavitev dolgoročne sposobnosti preživetja družbe. Komisija meni, da obdobje za prestrukturiranje traja tako dolgo, dokler družba ne izvede vseh ukrepov za prestrukturiranje, ki zagotavljajo tako dolgoročno sposobnost preživetja. Čeprav bodo vsi ukrepi državne pomoči prenehali veljati takoj, ko bo sprejet ta sklep, ponovna vzpostavitev dolgoročne sposobnosti preživetja TV2 v tem trenutku ni zagotovljena, dokler TV2 ne bo imela trajnostnega poslovnega modela. Tak poslovni model bo vzpostavljen samo z uvedbo nadomestil za končne uporabnike. Uvedba nadomestil za končne uporabnike je tudi glavni ukrep za prestrukturiranje, ki neposredno obravnava najresnejši vzrok finančnih težav TV2. Zato je Komisija sklenila, da se obdobje za prestrukturiranje konča 31. decembra 2012 ali takrat, ko bo lahko družba TV2 končnim uporabnikom zaračunavala naročnine, če se to zgodi pred 31. decembrom 2012. Trenutno se zdi, da je TV2 do zaračunavanja uporabniških nadomestil pravno upravičena samo v primeru, če se spremeni njena licenca (čeprav veljavni danski zakon o radiodifuziji družbi TV2 že zagotavlja možnost zaračunavanja nadomestil za končne uporabnike, to ni dovoljeno glede na veljavno licenco). |
| --- | --- |

(156)

Komisija zavzema drugačno stališče. Glede na Smernice bi moralo prestrukturiranje povzročiti ponovno vzpostavitev dolgoročne sposobnosti preživetja družbe. Komisija meni, da obdobje za prestrukturiranje traja tako dolgo, dokler družba ne izvede vseh ukrepov za prestrukturiranje, ki zagotavljajo tako dolgoročno sposobnost preživetja. Čeprav bodo vsi ukrepi državne pomoči prenehali veljati takoj, ko bo sprejet ta sklep, ponovna vzpostavitev dolgoročne sposobnosti preživetja TV2 v tem trenutku ni zagotovljena, dokler TV2 ne bo imela trajnostnega poslovnega modela. Tak poslovni model bo vzpostavljen samo z uvedbo nadomestil za končne uporabnike. Uvedba nadomestil za končne uporabnike je tudi glavni ukrep za prestrukturiranje, ki neposredno obravnava najresnejši vzrok finančnih težav TV2. Zato je Komisija sklenila, da se obdobje za prestrukturiranje konča 31. decembra 2012 ali takrat, ko bo lahko družba TV2 končnim uporabnikom zaračunavala naročnine, če se to zgodi pred 31. decembrom 2012. Trenutno se zdi, da je TV2 do zaračunavanja uporabniških nadomestil pravno upravičena samo v primeru, če se spremeni njena licenca (čeprav veljavni danski zakon o radiodifuziji družbi TV2 že zagotavlja možnost zaračunavanja nadomestil za končne uporabnike, to ni dovoljeno glede na veljavno licenco).

4.4   Preprečevanje neupravičenih izkrivljanj konkurence

| (157) | V skladu s točko 38 Smernic je treba sprejeti izravnalne ukrepe, ki bodo v največji možni meri zmanjšali škodljive učinke pomoči na pogoje poslovanja, tako da bodo manjši od želenih pozitivnih učinkov. Ti ukrepi lahko vsebujejo prenos sredstev ali zmanjšanje zmogljivosti ali prisotnosti na trgu. V skladu s točko 40 Smernic morajo biti sorazmerni z izkrivljajočimi učinki pomoči in relativno pomembnostjo podjetja na njegovih trgih. |
| --- | --- |

(157)

V skladu s točko 38 Smernic je treba sprejeti izravnalne ukrepe, ki bodo v največji možni meri zmanjšali škodljive učinke pomoči na pogoje poslovanja, tako da bodo manjši od želenih pozitivnih učinkov. Ti ukrepi lahko vsebujejo prenos sredstev ali zmanjšanje zmogljivosti ali prisotnosti na trgu. V skladu s točko 40 Smernic morajo biti sorazmerni z izkrivljajočimi učinki pomoči in relativno pomembnostjo podjetja na njegovih trgih.

| (158) | Načeloma se lahko prepoved uvajanja novih programov (tj. omejevanje prisotnosti na trgu) obravnava kot izravnalni ukrep, ker TV2 izključuje iz konkuriranja za nove stranke in s tem zagotavlja prednost njenim konkurentom. Uvajanje novih komercialnih programov bi TV2 koristilo, ker bi bili programi financirani s stalnim virom prihodkov, ki bi temeljil na necikličnih naročninah, in ker bi skupini zagotavljali potreben prihodek, s čimer bi delno izničili negativne rezultate javnega televizijskega programa. Glede na tržno analizo iz načrta prestrukturiranja se trg plačniške televizije širi (98). Vendar konkurenti TV2 zatrjujejo, da možnost uvajanja novih programov družbi TV2 tako ali tako ni bila omogočena, ker je bil trg zasičen. |
| --- | --- |

(158)

Načeloma se lahko prepoved uvajanja novih programov (tj. omejevanje prisotnosti na trgu) obravnava kot izravnalni ukrep, ker TV2 izključuje iz konkuriranja za nove stranke in s tem zagotavlja prednost njenim konkurentom. Uvajanje novih komercialnih programov bi TV2 koristilo, ker bi bili programi financirani s stalnim virom prihodkov, ki bi temeljil na necikličnih naročninah, in ker bi skupini zagotavljali potreben prihodek, s čimer bi delno izničili negativne rezultate javnega televizijskega programa. Glede na tržno analizo iz načrta prestrukturiranja se trg plačniške televizije širi (98). Vendar konkurenti TV2 zatrjujejo, da možnost uvajanja novih programov družbi TV2 tako ali tako ni bila omogočena, ker je bil trg zasičen.

| (159) | Komisija v zvezi s tem navaja, da so sami konkurenti družbe TV2 leta 2009 uvedli programe (SBS je uvedla 6erene, Canal Digital bo uvedla športni program, Viasat je program uvedla 23. marca 2009, skupina TV4 pa je julija 2009 uvedla Canal 9). |
| --- | --- |

(159)

Komisija v zvezi s tem navaja, da so sami konkurenti družbe TV2 leta 2009 uvedli programe (SBS je uvedla 6erene, Canal Digital bo uvedla športni program, Viasat je program uvedla 23. marca 2009, skupina TV4 pa je julija 2009 uvedla Canal 9).

| (160) | Danska je prav tako potrdila, da bo za TV2 zaradi prestrukturiranja veljala tudi prepoved uvajanja radijskih programov (99). Ta zaveza je zelo pomembna zaradi prihodnjega razpisnega postopka za licenco za poslovanje za novo radijsko postajo FM4. Danska je prvotno izrazila zanimanje za morebitno sodelovanje TV2 na tem razpisu, vendar je pozneje potrdila, da take ponudbe ne bo predložila zaradi tekoče preiskave načrta prestrukturiranja, ki jo je izvajala Komisija, čeprav je bila udeležba že načrtovana. Z drugimi besedami, v nasprotju s trditvami konkurentov se je izkazalo, da je imela prepoved uvedbe novih programov velik pomen in da za družbo pomeni izgubo. Komisija to zavezo obravnava kot pomembno v smislu točke 46 Smernic, v skladu s katero pomoč ne sme biti namenjena financiranju novih naložb, ki niso bistvenega pomena za obnovo sposobnosti podjetja za preživetje. |
| --- | --- |

(160)

Danska je prav tako potrdila, da bo za TV2 zaradi prestrukturiranja veljala tudi prepoved uvajanja radijskih programov (99). Ta zaveza je zelo pomembna zaradi prihodnjega razpisnega postopka za licenco za poslovanje za novo radijsko postajo FM4. Danska je prvotno izrazila zanimanje za morebitno sodelovanje TV2 na tem razpisu, vendar je pozneje potrdila, da take ponudbe ne bo predložila zaradi tekoče preiskave načrta prestrukturiranja, ki jo je izvajala Komisija, čeprav je bila udeležba že načrtovana. Z drugimi besedami, v nasprotju s trditvami konkurentov se je izkazalo, da je imela prepoved uvedbe novih programov velik pomen in da za družbo pomeni izgubo. Komisija to zavezo obravnava kot pomembno v smislu točke 46 Smernic, v skladu s katero pomoč ne sme biti namenjena financiranju novih naložb, ki niso bistvenega pomena za obnovo sposobnosti podjetja za preživetje.

| (161) | Komisija predlagane izravnalne ukrepe prav tako obravnava kot sorazmerne z izkrivljajočimi učinki ukrepa pomoči. Poudariti je treba, da bodo vsi ti ukrepi odpravljeni z datumom sprejetja tega sklepa. Komisija želi v zvezi s tem poudariti, da nobeden od priglašenih ukrepov pomoči za prestrukturiranje ni bil oziroma ne bo izveden. Kot je razvidno iz uvodne izjave 150 in naslednjih, bodo s sprejetjem tega sklepa ukinjena tudi sredstva za pomoč za reševanje. To pomeni, da družba ne bo prejemala nikakršne državne pomoči. Vendar so bila dejanska plačila, izvedena v okviru sredstev za pomoč za reševanje, omejena (od razpoložljivih 1 000 milijonov DKK je bilo izčrpanih 223 milijonov DKK). Večina pomoči se je dejansko črpala kot pomoč za reševanje (do konca leta 2008, tj. v šestmesečnem obdobju reševanja, je bilo izčrpanih 208 milijonov DKK od 223 milijonov DKK), vsa sredstva, ki so se dejansko črpala iz kreditnih sredstev, pa so bila državi že povrnjena. Prav tako dejanski znesek, izčrpan iz kreditnih sredstev, tj. 223 milijonov DKK, glede na promet TV2 iz leta 2008 ni čezmeren ([...] %). Glede na to Komisija meni, da od Danske in upravičenke do pomoči ni potrebno zahtevati nadaljnjih izravnalnih ukrepov. Zato Komisija ne vidi nobene potrebe po nadaljnjih izravnalnih ukrepih, kot so predlagali konkurenti. |
| --- | --- |

(161)

Komisija predlagane izravnalne ukrepe prav tako obravnava kot sorazmerne z izkrivljajočimi učinki ukrepa pomoči. Poudariti je treba, da bodo vsi ti ukrepi odpravljeni z datumom sprejetja tega sklepa. Komisija želi v zvezi s tem poudariti, da nobeden od priglašenih ukrepov pomoči za prestrukturiranje ni bil oziroma ne bo izveden. Kot je razvidno iz uvodne izjave 150 in naslednjih, bodo s sprejetjem tega sklepa ukinjena tudi sredstva za pomoč za reševanje. To pomeni, da družba ne bo prejemala nikakršne državne pomoči. Vendar so bila dejanska plačila, izvedena v okviru sredstev za pomoč za reševanje, omejena (od razpoložljivih 1 000 milijonov DKK je bilo izčrpanih 223 milijonov DKK). Večina pomoči se je dejansko črpala kot pomoč za reševanje (do konca leta 2008, tj. v šestmesečnem obdobju reševanja, je bilo izčrpanih 208 milijonov DKK od 223 milijonov DKK), vsa sredstva, ki so se dejansko črpala iz kreditnih sredstev, pa so bila državi že povrnjena. Prav tako dejanski znesek, izčrpan iz kreditnih sredstev, tj. 223 milijonov DKK, glede na promet TV2 iz leta 2008 ni čezmeren ([...] %). Glede na to Komisija meni, da od Danske in upravičenke do pomoči ni potrebno zahtevati nadaljnjih izravnalnih ukrepov. Zato Komisija ne vidi nobene potrebe po nadaljnjih izravnalnih ukrepih, kot so predlagali konkurenti.

| (162) | Vendar se Komisija ne strinja s predlogom Danske, da bi bilo treba zavezo odpraviti ob izteku vseh ukrepov (100). Prvič, Danska sama je določila daljše obdobje za prestrukturiranje, tj. do 31. decembra 2012. Drugič, Smernice nikjer ne določajo, da mora izravnalni ukrep trajati tako dolgo, kot so prisotni tekoči ukrepi pomoči. Tretjič, načrt prestrukturiranja temelji na predpostavki, da bo družbi zunanje financiranje omogočeno šele z uvedbo nadomestil za končne uporabnike leta 2012; šele takrat bo obnovljena dolgoročna sposobnost preživetja. Danska sama je trdila, da bodo za zapolnitev likvidnostne vrzeli potrebni ukrepi pomoči, vključno s sredstvi za pomoč za reševanje, ki so še zmeraj veljavna, dokler ne bo uveden stabilnejši poslovni model. Tako je bila vloga sredstev za pomoč za reševanje ta, da podpirajo družbo, dokler se ne začne izvajati nov poslovni model. Na podlagi tega Komisija meni, da se zaveza glede izravnalnega ukrepa ne more odpraviti z zaključkom pomoči ali datumom tega sklepa. Vendar Komisija meni, da je izvedljivo, da se prepoved uvajanja novih programov ukine pred zaključkom obdobja načrta prestrukturiranja (31. december 2012), in sicer ko bodo uvedena nadomestila za končne uporabnike (prek spremembe licence) in jih bo TV2 lahko zaračunavala. |
| --- | --- |

(162)

Vendar se Komisija ne strinja s predlogom Danske, da bi bilo treba zavezo odpraviti ob izteku vseh ukrepov (100). Prvič, Danska sama je določila daljše obdobje za prestrukturiranje, tj. do 31. decembra 2012. Drugič, Smernice nikjer ne določajo, da mora izravnalni ukrep trajati tako dolgo, kot so prisotni tekoči ukrepi pomoči. Tretjič, načrt prestrukturiranja temelji na predpostavki, da bo družbi zunanje financiranje omogočeno šele z uvedbo nadomestil za končne uporabnike leta 2012; šele takrat bo obnovljena dolgoročna sposobnost preživetja. Danska sama je trdila, da bodo za zapolnitev likvidnostne vrzeli potrebni ukrepi pomoči, vključno s sredstvi za pomoč za reševanje, ki so še zmeraj veljavna, dokler ne bo uveden stabilnejši poslovni model. Tako je bila vloga sredstev za pomoč za reševanje ta, da podpirajo družbo, dokler se ne začne izvajati nov poslovni model. Na podlagi tega Komisija meni, da se zaveza glede izravnalnega ukrepa ne more odpraviti z zaključkom pomoči ali datumom tega sklepa. Vendar Komisija meni, da je izvedljivo, da se prepoved uvajanja novih programov ukine pred zaključkom obdobja načrta prestrukturiranja (31. december 2012), in sicer ko bodo uvedena nadomestila za končne uporabnike (prek spremembe licence) in jih bo TV2 lahko zaračunavala.

4.5   Omejitev pomoči na najnižjo vsoto

| (163) | V skladu s točko 43 Smernic mora biti pomoč omejena na najnižjo vsoto stroškov prestrukturiranja, potrebnih za izvedbo prestrukturiranja. Zamisel, ki se skriva za to določbo, je, da podjetje po končanem prestrukturiranju ne razpolaga s presežno likvidnostjo, ki bi jo lahko uporabilo za agresivno tržno obnašanje. Od upravičencev se pričakuje, da bodo z lastnimi sredstvi bistveno prispevali k načrtu prestrukturiranja, vključno s prodajo premoženja, ki ni ključnega pomena za preživetje podjetja. Tak prispevek mora biti realen in ne sme vključevati nobenih pričakovanih prihodnjih dobičkov, kot je denarni tok. Prispevek mora biti čim višji, v velikih podjetjih vsaj 50-odstoten. Komisija obravnava družbo TV2 v smislu Smernic kot veliko podjetje. |
| --- | --- |

(163)

V skladu s točko 43 Smernic mora biti pomoč omejena na najnižjo vsoto stroškov prestrukturiranja, potrebnih za izvedbo prestrukturiranja. Zamisel, ki se skriva za to določbo, je, da podjetje po končanem prestrukturiranju ne razpolaga s presežno likvidnostjo, ki bi jo lahko uporabilo za agresivno tržno obnašanje. Od upravičencev se pričakuje, da bodo z lastnimi sredstvi bistveno prispevali k načrtu prestrukturiranja, vključno s prodajo premoženja, ki ni ključnega pomena za preživetje podjetja. Tak prispevek mora biti realen in ne sme vključevati nobenih pričakovanih prihodnjih dobičkov, kot je denarni tok. Prispevek mora biti čim višji, v velikih podjetjih vsaj 50-odstoten. Komisija obravnava družbo TV2 v smislu Smernic kot veliko podjetje.

| (164) | Komisija ni istega mnenja kot danska vlada, da se kakršni koli stroški, zlasti varčevalni ukrepi, samodejno obravnavajo kot ukrepi za prestrukturiranje. Podjetje lahko z izvajanjem varčevanja povzroči izdatke. Varčevanje, kot ga opisuje Danska v tem primeru, samo po sebi ne predstavlja stroškov prestrukturiranja. Danska je predložila seznam „klasičnih“ stroškov prestrukturiranja, ki so sestavljeni iz [...] milijonov DKK in ki obsegajo stroške transakcije v zvezi s prodajo prenosnega omrežja ([...] milijonov DKK), stroške, povezane s prehodom na novi poslovni model ([...]–[...] milijonov DKK), in stroške za razveljavitev pogodb uslužbencev, pravne stroške in stroške svetovanja ([...] milijonov DKK). Komisija te stroške sprejema kot stroške prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(164)

Komisija ni istega mnenja kot danska vlada, da se kakršni koli stroški, zlasti varčevalni ukrepi, samodejno obravnavajo kot ukrepi za prestrukturiranje. Podjetje lahko z izvajanjem varčevanja povzroči izdatke. Varčevanje, kot ga opisuje Danska v tem primeru, samo po sebi ne predstavlja stroškov prestrukturiranja. Danska je predložila seznam „klasičnih“ stroškov prestrukturiranja, ki so sestavljeni iz [...] milijonov DKK in ki obsegajo stroške transakcije v zvezi s prodajo prenosnega omrežja ([...] milijonov DKK), stroške, povezane s prehodom na novi poslovni model ([...]–[...] milijonov DKK), in stroške za razveljavitev pogodb uslužbencev, pravne stroške in stroške svetovanja ([...] milijonov DKK). Komisija te stroške sprejema kot stroške prestrukturiranja.

| (165) | Stroški prestrukturiranja glede na prakso Komisije v sodnih zadevah vključujejo vse izredne stroške, ki so nastali zato, da se obnovi sposobnost preživetja podjetja, ne pa operativnih stroškov, ki so nastali v obdobju prestrukturiranja. Vendar se obravnavani primer nanaša na potrebo družbe po likvidnosti, da se premosti prehodno obdobje do uvedbe novega trajnostnega poslovnega modela. Kot je opisano zgoraj, je bila potreba TV2 po financiranju pristna, saj TV2 ni imela dostopa do zunanjega financiranja. Komisija lahko v tem posebnem primeru, ki vključuje izključno finančno prestrukturiranje, dokler družba ne dobi stabilnejšega poslovnega načrta, to potrebo po financiranju sprejme kot strošek prestrukturiranja. Kreditna sredstva iz sklepa o pomoči za reševanje (1 000 milijonov DKK) so zagotovila potrebno začasno ublažitev za zapolnitev finančne vrzeli. Vendar so bila ta sredstva zgolj prehodna in so bila dostopna samo v primeru, če je zunanji revizor lahko dokazal upravičenost finančne potrebe TV2. TV2 iz kreditnih sredstev ni črpala veliko (samo [...] %). Poleg tega se je večina izčrpanega kredita ([...] milijonov DKK) črpala v obdobju iz sklepa Komisije o pomoči za reševanje, tj. v šestmesečnem obdobju reševanja pred predložitvijo načrta prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(165)

Stroški prestrukturiranja glede na prakso Komisije v sodnih zadevah vključujejo vse izredne stroške, ki so nastali zato, da se obnovi sposobnost preživetja podjetja, ne pa operativnih stroškov, ki so nastali v obdobju prestrukturiranja. Vendar se obravnavani primer nanaša na potrebo družbe po likvidnosti, da se premosti prehodno obdobje do uvedbe novega trajnostnega poslovnega modela. Kot je opisano zgoraj, je bila potreba TV2 po financiranju pristna, saj TV2 ni imela dostopa do zunanjega financiranja. Komisija lahko v tem posebnem primeru, ki vključuje izključno finančno prestrukturiranje, dokler družba ne dobi stabilnejšega poslovnega načrta, to potrebo po financiranju sprejme kot strošek prestrukturiranja. Kreditna sredstva iz sklepa o pomoči za reševanje (1 000 milijonov DKK) so zagotovila potrebno začasno ublažitev za zapolnitev finančne vrzeli. Vendar so bila ta sredstva zgolj prehodna in so bila dostopna samo v primeru, če je zunanji revizor lahko dokazal upravičenost finančne potrebe TV2. TV2 iz kreditnih sredstev ni črpala veliko (samo [...] %). Poleg tega se je večina izčrpanega kredita ([...] milijonov DKK) črpala v obdobju iz sklepa Komisije o pomoči za reševanje, tj. v šestmesečnem obdobju reševanja pred predložitvijo načrta prestrukturiranja.

| (166) | TV2 je prispevala k zgoraj navedenim stroškom prestrukturiranja s prodajo premoženja, prodajo oddajnega omrežja v vrednosti 640 milijonov DKK in z zunanjim financiranjem s pridobitvijo hipoteke na svoje prostore v Odenseju v višini 80 milijonov DKK. Prispevek v višini 720 milijonov DKK bistveno presega 50-odstotni prag za velika podjetja. Kot je navedeno zgoraj, je TV2 porabila iztržek iz prodaje omrežja za zmanjšanje svojega dolga. Tako porabljen denar se ne more porabiti za druge namene. Poleg tega bodo vsi ukrepi pomoči, kot je pojasnjeno zgoraj, odpravljeni z datumom tega sklepa, uvedeni pa ne bodo nobeni novi ukrepi pomoči, kot so priglašeni v načrtu prestrukturiranja (glej uvodno izjavo 150 tega sklepa). Zato v smislu člena 45 Smernic ni nevarnosti, da bi kakršna koli pomoč, višja od tistega, kar je bilo potrebno, ostala v družbi. |
| --- | --- |

(166)

TV2 je prispevala k zgoraj navedenim stroškom prestrukturiranja s prodajo premoženja, prodajo oddajnega omrežja v vrednosti 640 milijonov DKK in z zunanjim financiranjem s pridobitvijo hipoteke na svoje prostore v Odenseju v višini 80 milijonov DKK. Prispevek v višini 720 milijonov DKK bistveno presega 50-odstotni prag za velika podjetja. Kot je navedeno zgoraj, je TV2 porabila iztržek iz prodaje omrežja za zmanjšanje svojega dolga. Tako porabljen denar se ne more porabiti za druge namene. Poleg tega bodo vsi ukrepi pomoči, kot je pojasnjeno zgoraj, odpravljeni z datumom tega sklepa, uvedeni pa ne bodo nobeni novi ukrepi pomoči, kot so priglašeni v načrtu prestrukturiranja (glej uvodno izjavo 150 tega sklepa). Zato v smislu člena 45 Smernic ni nevarnosti, da bi kakršna koli pomoč, višja od tistega, kar je bilo potrebno, ostala v družbi.

4.6   Drugi pogoji

| (167) | Komisija lahko v skladu s točko 46 Smernic od države članice zahteva dodatne ukrepe, da se zagotovi, da pomoč ne izkrivlja konkurence v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom. |
| --- | --- |

(167)

Komisija lahko v skladu s točko 46 Smernic od države članice zahteva dodatne ukrepe, da se zagotovi, da pomoč ne izkrivlja konkurence v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom.

| (168) | Komisija upošteva argumente, ki jih je Danska predložila med izvajanjem uradne preiskave, in namen, ki ga je upravičenka do pomoči izrazila v dokazilih, in sicer, da bi moral načrt prestrukturiranja družbi TV2 omogočiti, da poslovne priložnosti izkoristi v skladu s svojimi konkurenti in da zaračunava uporabniška nadomestila. Danska in TV2 nadalje poudarjata, da je trenutno visoka blažitev kapitala TV2 s stopnjami solventnosti (neto dolg z obrestmi), ki so bistveno višje (nižje) od stopenj konkurentov, potrebna samo zaradi negotovosti nerešenih zadev o državni pomoči in poslovnega modela. Tako TV2 kot Danska sta izrazili splošno pripravljenost, da kapitalsko strukturo ponovno prilagodita kapitalski strukturi konkurentov TV2, ko bodo preiskave v zvezi z državno pomočjo zaključene. |
| --- | --- |

(168)

Komisija upošteva argumente, ki jih je Danska predložila med izvajanjem uradne preiskave, in namen, ki ga je upravičenka do pomoči izrazila v dokazilih, in sicer, da bi moral načrt prestrukturiranja družbi TV2 omogočiti, da poslovne priložnosti izkoristi v skladu s svojimi konkurenti in da zaračunava uporabniška nadomestila. Danska in TV2 nadalje poudarjata, da je trenutno visoka blažitev kapitala TV2 s stopnjami solventnosti (neto dolg z obrestmi), ki so bistveno višje (nižje) od stopenj konkurentov, potrebna samo zaradi negotovosti nerešenih zadev o državni pomoči in poslovnega modela. Tako TV2 kot Danska sta izrazili splošno pripravljenost, da kapitalsko strukturo ponovno prilagodita kapitalski strukturi konkurentov TV2, ko bodo preiskave v zvezi z državno pomočjo zaključene.

| (169) | Komisija ne vidi nobene potrebe, da bi morala imeti TV2 kapitalsko strukturo, ki bi bila drugačna od struktur njenih konkurentov, ko se bodo razrešile negotovosti glede poslovnega modela in nerešenih pravnih zadev. Kapitalske strukture, ki (umetno) temeljijo na velikem kapitalu, podjetju dajejo prednost, ker bo lahko pridobilo financiranje po razmeroma nizkih stopnjah. Enako pomembno je tudi, da TV2 svojo kapitalsko strukturo ponovno vzpostavi na ravni, ki zagotavlja, da konkurenca ni izkrivljena. Komisija želi, da se TV2 vrne na običajno kapitalsko strukturo, tako da državi plača obresti, in ne tako, da s financiranjem dolga agresivno širi svojo bilanco stanja. |
| --- | --- |

(169)

Komisija ne vidi nobene potrebe, da bi morala imeti TV2 kapitalsko strukturo, ki bi bila drugačna od struktur njenih konkurentov, ko se bodo razrešile negotovosti glede poslovnega modela in nerešenih pravnih zadev. Kapitalske strukture, ki (umetno) temeljijo na velikem kapitalu, podjetju dajejo prednost, ker bo lahko pridobilo financiranje po razmeroma nizkih stopnjah. Enako pomembno je tudi, da TV2 svojo kapitalsko strukturo ponovno vzpostavi na ravni, ki zagotavlja, da konkurenca ni izkrivljena. Komisija želi, da se TV2 vrne na običajno kapitalsko strukturo, tako da državi plača obresti, in ne tako, da s financiranjem dolga agresivno širi svojo bilanco stanja.

4.7   Spremljanje in letno poročilo

| (170) | Danska se je v skladu s točkama 49 in 50 Smernic zavezala k predložitvi poročil Komisiji najkasneje šest mesecev po odobritvi pomoči. |
| --- | --- |

(170)

Danska se je v skladu s točkama 49 in 50 Smernic zavezala k predložitvi poročil Komisiji najkasneje šest mesecev po odobritvi pomoči.

4.8   Vprašanja o varstvu konkurence

| (171) | Komisija upošteva, da je eden od konkurentov TV2 vložil pritožbo glede varstva konkurence v zvezi z načrtovano uvedbo nadomestil za končne uporabnike. Komisija se zaveda, da so lahko vidiki pomoči, ki so v nasprotju s posebnimi določbami Pogodbe, ki niso določbe državne pomoči, tako neločljivo povezani s predmetom pomoči, da jih ni mogoče ocenjevati ločeno (101). Sodišče je poudarilo, da je obveznost zagotavljanja, da se pravila o državni pomoči uporabljajo dosledno z drugimi določbami Pogodbe, toliko bolj potrebna tam, kjer je cilj teh določb neizkrivljanje konkurence. Vendar sodna praksa Sodišča priznava, da so postopki državne pomoči in varstva konkurence neodvisni postopki, ki jih urejajo posebna pravila. Sodišče je navedlo, da „Komisija pri sprejemanju odločitve o združljivosti državne pomoči s skupnim trgom ni zavezana k temu, da bi čakala na izid vzporednega postopka, začetega v okviru Uredbe št. [1], ko je že sprejela odločitev na podlagi gospodarske analize razmer in brez očitnih napak pri ocenjevanju dejstev, da prejemnik pomoči ne krši členov [101 in 102 PDEU]“ (102). Zato zadeve o varstvu konkurence ni treba uradno zaključiti, da bi Komisija sprejela odločitev v zadevi o državni pomoči. |
| --- | --- |

(171)

Komisija upošteva, da je eden od konkurentov TV2 vložil pritožbo glede varstva konkurence v zvezi z načrtovano uvedbo nadomestil za končne uporabnike. Komisija se zaveda, da so lahko vidiki pomoči, ki so v nasprotju s posebnimi določbami Pogodbe, ki niso določbe državne pomoči, tako neločljivo povezani s predmetom pomoči, da jih ni mogoče ocenjevati ločeno (101). Sodišče je poudarilo, da je obveznost zagotavljanja, da se pravila o državni pomoči uporabljajo dosledno z drugimi določbami Pogodbe, toliko bolj potrebna tam, kjer je cilj teh določb neizkrivljanje konkurence. Vendar sodna praksa Sodišča priznava, da so postopki državne pomoči in varstva konkurence neodvisni postopki, ki jih urejajo posebna pravila. Sodišče je navedlo, da „Komisija pri sprejemanju odločitve o združljivosti državne pomoči s skupnim trgom ni zavezana k temu, da bi čakala na izid vzporednega postopka, začetega v okviru Uredbe št. [1], ko je že sprejela odločitev na podlagi gospodarske analize razmer in brez očitnih napak pri ocenjevanju dejstev, da prejemnik pomoči ne krši členov [101 in 102 PDEU]“ (102). Zato zadeve o varstvu konkurence ni treba uradno zaključiti, da bi Komisija sprejela odločitev v zadevi o državni pomoči.

| (172) | Komisija želi poudariti, da v obravnavanem primeru vzrok za pritožbo glede varstva konkurence ni pomoč sama (sredstva za pomoč za reševanje), ampak drug element načrta prestrukturiranja (nadomestila za končne uporabnike). Nadomestila za končne uporabnike bodo uvedena v začetku leta 2012, tj. ko bodo sredstva za pomoč ukinjena, s spremembo licence TV2. Prav tako je treba upoštevati, da se je večina dejansko izčrpane pomoči črpala v obdobju reševanja in je bila odobrena v sklepu Komisije o pomoči za reševanje z dne 4. avgusta 2008 ter da bo celotna pomoč ukinjena z začetkom veljavnosti tega sklepa. |
| --- | --- |

(172)

Komisija želi poudariti, da v obravnavanem primeru vzrok za pritožbo glede varstva konkurence ni pomoč sama (sredstva za pomoč za reševanje), ampak drug element načrta prestrukturiranja (nadomestila za končne uporabnike). Nadomestila za končne uporabnike bodo uvedena v začetku leta 2012, tj. ko bodo sredstva za pomoč ukinjena, s spremembo licence TV2. Prav tako je treba upoštevati, da se je večina dejansko izčrpane pomoči črpala v obdobju reševanja in je bila odobrena v sklepu Komisije o pomoči za reševanje z dne 4. avgusta 2008 ter da bo celotna pomoč ukinjena z začetkom veljavnosti tega sklepa.

| (173) | Če se pritožba glede varstva konkurence, ali pripombe tretjih strani v tem postopku, razlagajo tudi kot pritožba proti temu, da postane TV2 program plačniške televizije, zadostuje navedba, da zgolj uvedba uporabniških nadomestil za glavni program ne more predstavljati kršitve zakonodaje o varstvu konkurence. Ko bo glavni program TV2 postal program plačniške televizije, bo to privedlo do vstopa tega programa na trg plačniške televizije. Vstop glavnega programa TV2 bo po vsej verjetnosti vplival samo na konkurente, ki so dejavni na tem trgu, in npr. privedel do izstopa nekaterih akterjev s trga (njihovih paketov plačniške televizije) ali do tega, da bodo morali znižati svoje cene. Vendar so ti učinki običajni učinki vstopa vitalnega konkurenta na trg. Zato zgolj dejstvo, da se uvedejo uporabniška nadomestila in da bo to povzročilo povečanje konkurence, ne krši členov 102 in 106 PDEU. |
| --- | --- |

(173)

Če se pritožba glede varstva konkurence, ali pripombe tretjih strani v tem postopku, razlagajo tudi kot pritožba proti temu, da postane TV2 program plačniške televizije, zadostuje navedba, da zgolj uvedba uporabniških nadomestil za glavni program ne more predstavljati kršitve zakonodaje o varstvu konkurence. Ko bo glavni program TV2 postal program plačniške televizije, bo to privedlo do vstopa tega programa na trg plačniške televizije. Vstop glavnega programa TV2 bo po vsej verjetnosti vplival samo na konkurente, ki so dejavni na tem trgu, in npr. privedel do izstopa nekaterih akterjev s trga (njihovih paketov plačniške televizije) ali do tega, da bodo morali znižati svoje cene. Vendar so ti učinki običajni učinki vstopa vitalnega konkurenta na trg. Zato zgolj dejstvo, da se uvedejo uporabniška nadomestila in da bo to povzročilo povečanje konkurence, ne krši členov 102 in 106 PDEU.

| (174) | Pritožnik in nekateri drugi konkurenti v pripombah tretjih strani trdijo, da bi imela načrtovana uvedba kartice „TV2 Alene“ protikonkurenčne učinke, kar bi dajalo prednost tudi distributerju Boxer. Skratka, model TV2 Alene pomeni, da bi uporabniki sprejemali TV2 brezplačno, če ne bi kupili drugih storitev plačniške televizije. Kartica TV2 Alene bi imela po mnenju pritožnika na škodo konkurentov TV2 nespodbuden učinek na uporabnike, ki bi načrtovali nakup plačniške televizije. Ker je Danska umaknila predlagano kartico TV2 Alene, so argumenti o tem, ali bi kršila pravila o varstvu konkurence, brezpredmetni in zato ne vplivajo na zakonitost načrta prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(174)

Pritožnik in nekateri drugi konkurenti v pripombah tretjih strani trdijo, da bi imela načrtovana uvedba kartice „TV2 Alene“ protikonkurenčne učinke, kar bi dajalo prednost tudi distributerju Boxer. Skratka, model TV2 Alene pomeni, da bi uporabniki sprejemali TV2 brezplačno, če ne bi kupili drugih storitev plačniške televizije. Kartica TV2 Alene bi imela po mnenju pritožnika na škodo konkurentov TV2 nespodbuden učinek na uporabnike, ki bi načrtovali nakup plačniške televizije. Ker je Danska umaknila predlagano kartico TV2 Alene, so argumenti o tem, ali bi kršila pravila o varstvu konkurence, brezpredmetni in zato ne vplivajo na zakonitost načrta prestrukturiranja.

| (175) | Komisija želi v zvezi z zaskrbljenostjo nekaterih konkurentov, da bi se lahko pomoč kot taka uporabila za agresivno tržno obnašanje, poudariti, da ni nobenih kazalnikov, da pomoč sama po sebi sproža kršenje drugih določb PDEU ali družbo TV2 vodi do samodejnega protikonkurenčnega obnašanja. |
| --- | --- |

(175)

Komisija želi v zvezi z zaskrbljenostjo nekaterih konkurentov, da bi se lahko pomoč kot taka uporabila za agresivno tržno obnašanje, poudariti, da ni nobenih kazalnikov, da pomoč sama po sebi sproža kršenje drugih določb PDEU ali družbo TV2 vodi do samodejnega protikonkurenčnega obnašanja.

| (176) | Komisija ugotavlja, da je priglašeni načrt prestrukturiranja glede na naslednje pogoje združljiv z notranjim trgom v skladu s členom 107(3) PDEU v povezavi s Smernicami Komisije o pomoči in prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(176)

Komisija ugotavlja, da je priglašeni načrt prestrukturiranja glede na naslednje pogoje združljiv z notranjim trgom v skladu s členom 107(3) PDEU v povezavi s Smernicami Komisije o pomoči in prestrukturiranju.

| (177) | Ker je finančno stanje družbe po prodaji oddajnega omrežja boljše, Komisija ugotavlja, da se ne bi smeli izvesti nobeni ukrepi pomoči iz načrta prestrukturiranja (posojilo in kreditna sredstva) in da bi bilo treba veljavna kreditna sredstva (kot so bila odobrena v Sklepu Komisije N 287/08 z dne 4. avgusta 2008) ukiniti s takojšnjim začetkom veljavnosti z datumom tega sklepa. Komisija opozarja, da prvotno priglašeno jamstvo za prodajo oddajnega omrežja ni več pomembno, ker se je prodaja omrežja zaključila brez jamstva. |
| --- | --- |

(177)

Ker je finančno stanje družbe po prodaji oddajnega omrežja boljše, Komisija ugotavlja, da se ne bi smeli izvesti nobeni ukrepi pomoči iz načrta prestrukturiranja (posojilo in kreditna sredstva) in da bi bilo treba veljavna kreditna sredstva (kot so bila odobrena v Sklepu Komisije N 287/08 z dne 4. avgusta 2008) ukiniti s takojšnjim začetkom veljavnosti z datumom tega sklepa. Komisija opozarja, da prvotno priglašeno jamstvo za prodajo oddajnega omrežja ni več pomembno, ker se je prodaja omrežja zaključila brez jamstva.

| (178) | Komisija nadalje upošteva zavezo Danske, da izravnalni ukrep prepovedi uvajanja novih oddajnih programov obsega tako radijske kot televizijske programe. Ta ukrep naj se še naprej izvaja do 31. decembra 2012 ali do uvedbe nadomestil za končne uporabnike, če bo prejemniku pomoči uspelo, da nadomestila za končne uporabnike zaračuna pred tem datumom. Uvedba nadomestil za končne uporabnike se šteje za čas, ko je TV2 pravno upravičena, da zahteva tako nadomestilo. |
| --- | --- |

(178)

Komisija nadalje upošteva zavezo Danske, da izravnalni ukrep prepovedi uvajanja novih oddajnih programov obsega tako radijske kot televizijske programe. Ta ukrep naj se še naprej izvaja do 31. decembra 2012 ali do uvedbe nadomestil za končne uporabnike, če bo prejemniku pomoči uspelo, da nadomestila za končne uporabnike zaračuna pred tem datumom. Uvedba nadomestil za končne uporabnike se šteje za čas, ko je TV2 pravno upravičena, da zahteva tako nadomestilo.

| (179) | Komisija upošteva zavezo Danske, da bo neodvisnega finančnega strokovnjaka zadolžila za izvedbo primerjave kapitalske strukture TV2 s kapitalskimi strukturami drugih medijskih podjetij in da bo v primeru, če bo kapitalska struktura TV2 izrazito odstopala od središčne vrednosti ali povprečja ustrezne skupine konkurentov, prilagodila kapitalsko strukturo. Če bodo obstajali utemeljeni razlogi, da se kapital ne prilagodi, lahko danska vlada Komisiji priglasi spremembo načrta prestrukturiranja – |
| --- | --- |

(179)

Komisija upošteva zavezo Danske, da bo neodvisnega finančnega strokovnjaka zadolžila za izvedbo primerjave kapitalske strukture TV2 s kapitalskimi strukturami drugih medijskih podjetij in da bo v primeru, če bo kapitalska struktura TV2 izrazito odstopala od središčne vrednosti ali povprečja ustrezne skupine konkurentov, prilagodila kapitalsko strukturo. Če bodo obstajali utemeljeni razlogi, da se kapital ne prilagodi, lahko danska vlada Komisiji priglasi spremembo načrta prestrukturiranja –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Glede na popolno skladnost z načrtom prestrukturiranja, kot je bil priglašen 4. februarja 2009, in na pogoje, določene v členih 2, 3 in 4, je posojilo, ki ga je Danska dodelila TV2 in ki ga je Komisija v svojem sklepu z dne 4. avgusta 2008 odobrila kot pomoč za reševanje, združljivo z notranjim trgom.

Člen 2

Posojilo za pomoč za reševanje, ki ga je Danska dodelila TV2 in ki ga je Komisija v svojem sklepu z dne 4. avgusta 2008 odobrila kot pomoč za reševanje, je z datumom tega sklepa ukinjeno. Nobeden od drugih ukrepov pomoči, ki jih je Danska 4. februarja 2009 priglasila Komisiji, se ne sme izvesti.

Člen 3

Izravnalni ukrep, ki ga je predlagala Danska in ki TV2 prepoveduje uvajanje novih televizijskih ali radijskih programov, ostaja v veljavi do konca priglašenega obdobja prestrukturiranja, tj. 31. decembra 2012. Vendar v primeru, če se družbi TV2 odobri povišanje naročnin (nadomestil za končne uporabnike) pred tem datumom, s tem datumom preneha veljati tudi prepoved uvajanja novih radijskih in televizijskih programov.

Člen 4

Danska vlada bo konec leta 2012 ali v začetku leta 2013 neodvisnega finančnega strokovnjaka zadolžila za izvedbo analize kapitalske strukture TV2, ki jo bo primerjal s kapitalsko strukturo drugih ustreznih medijskih podjetij. Danska vlada bo v primeru, če bo kapitalska struktura TV2 izrazito odstopala od središčne vrednosti ali povprečja ustrezne skupine konkurentov, na zasedanju Generalne skupščine, ki bo potekalo aprila 2013, prilagodila kapitalsko strukturo, da bi odpravila kakršno koli tako odstopanje.

Člen 5

Danska Komisijo v dveh mesecih po uradnem obvestilu o tem sklepu obvesti o ukrepih, ki jih je sprejela za uskladitev s tem sklepom.

Člen 6

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Dansko.

V Bruslju, 20. aprila 2011

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  Z učinkom od 1. decembra 2009 sta člena 87 in 88 Pogodbe ES postala člena 107 in 108 PDEU. Določbe novih členov so vsebinsko povsem enake prejšnjima členoma. V tem sklepu je treba sklicevanje na člena 107 in 108 PDEU razumeti kot sklicevanje na člena 87 in 88 Pogodbe ES, kadar je to primerno.

1

(2)  UL C 207, 2.9.2009, str. 2.

2

(3)  UL C 9, 14.1.2009, str. 2.

3

(4)  UL C 244, 1.10.2004, str. 2.

4

(5)  Glej opombo 2.

5

(6)  Zadeva T-114/09 Viasat Broadcasting UK Ltd proti Komisiji Evropskih skupnosti.

6

Viasat Broadcasting UK Ltd

Komisiji Evropskih skupnosti

(7)  Ta prošnja v večini obravnava vprašanje o tem, ali je TV2 podjetje v težavah, precej manj pa vprašanje o tem, ali je pomoč uporabila v protikonkurenčne namene.

7

(8)  Sklep predsednika petega senata Splošnega sodišča z dne 17. maja 2010 v zadevi T-114/09.

8

(9)  Odločba Komisije 2005/217/ES z dne 19. maja 2004 o ukrepih, ki jih izvaja Danska za TV2/Danmark.

9

(10)  Zadeva T-309/04 TV2 Danmark proti Komisiji, ZOdl. 2008, str. II-2935, točka 101 in naslednje.

10

TV2 Danmark

Komisiji

(11)  Zaupni podatki so navedeni v besedilu Sklepa [...].

11

(12)  Dopis TV2 z dne 2. oktobra 2009.

12

(13)  Dovoljenje z dne 17. decembra 2009, predloženo kot Priloga 1 k vlogi Danske z dne 9. septembra 2009.

13

(14)  Zakon št. 477 z dne 6. maja 2010.

14

(15)  Po podatkih iz Sporazuma o sredstvih javnega obveščanja za obdobje 2007–2010 so leta 2010 letni prihodki iz naročnin znašali 428,4 milijona DKK.

15

(16)  Dopis Danske z dne 29. januarja 2010, str. 13 in naslednje, ter Priloga 8 k temu dopisu.

16

(17)  Glej Prilogo 5 k obvestilu Danske, str. 2, in dopis Danske z dne 3. februarja 2011, str. 7. SMATV je okrajšava za „Satellite Master Antenna Television“ ter se nanaša na sistem, ki uporablja več satelitskih in radiotelevizijskih signalov za ustvarjanje enotnega integriranega kabelskega signala za distribucijo kabelskemu omrežju.

17

(18)  „Informacijski memorandum o projektu MUX“, ki ga je predložila Danska, str. 32.

18

(19)  Distributerji naročnine za televizijski program za TV2 ne plačujejo niti v kabelskem segmentu (glej Prilogo 5 k obvestilu Danske, str. 3). V skladu s tem dokumentom distributerji zaračunavajo samo stroške distribucije in pristojbine za lastnike avtorskih pravic.

19

(20)  Dopis Danske z dne 9. septembra 2009, str. 10–11.

20

(21)  Dopis družbe Viasat z dne 2. oktobra 2009, odstavek 114.

21

(22)  Odredba št. 740 z dne 21. avgusta 2001 o vodenju ločenih računov za dejavnosti javnih storitev Danmark Radio in TV2 in vse druge dejavnosti, sprejetih za izvajanje Direktive Komisije 2000/52/ES (UL L 193, 29.7.2000, str. 75).

22

(23)  Odločba Komisije 2005/217/ES (UL L 85, 23.3.2006, str. 1) in zadeva N 313/2004 (UL C 172, 12.7.2005, str. 3).

23

(24)  Zadeva T-309/04 z dne 22. oktobra 2008, točka 101 in naslednje.

24

(25)  Zadeva T-12/05, Sklep sodišča prve stopnje z dne 24. septembra 2009.

25

(26)  Sklep o pomoči za reševanje, odstavki 7, 8, 10 in 39.

26

(27)  Glej odstavke 10–15 sklepa Komisije z dne 2. julija 2009 na podlagi Priloge 3 k prvotnemu obvestilu.

27

(28)  Priloga 2 k dopisu Danske z dne 29. januarja 2010, ki zagotavlja posodobljeno analizo PWC z dne 21. januarja 2010. Številke, ki so bile takrat ocenjene za leto 2009, so tukaj posodobljene, pri čemer so uporabljeni dejanski rezultati, ki jih je zagotovila TV2 kot prilogo k dopisu Danske z dne 9. julija 2010.

28

(29)  Glej sklep Komisije z dne 2. julija 2009, odstavek 11, v katerem so navedeni podatki o prispevku različnih dejavnosti TV2 in izgubah javnega televizijskega programa v obdobju od leta 2008 ([...] milijonov DKK) do leta 2013 ([...] milijonov DKK).

29

(30)  Priloga 1 k vlogi Danske z dne 29. januarja 2010 in vloga TV2 „Status finančnega položaja in likvidnosti TV2“, str. 1.

30

(31)  Pripombe družbe TV2 Evropski komisiji z dne 25. avgusta 2009.

31

(32)  Pripombe družbe TV2 Evropski komisiji z dne 25. avgusta 2009.

32

(33)  Dopis Danske z dne 9. septembra 2009, Priloga 2 – posodobljeno poročilo podjetja PWC.

33

(34)  Dopis distributerja Viasat z dne 26. maja 2010, str. 2 s sklicevanjem na DRRB v opombi 2. V primerjavi z letom 2008, ko je vrednost oglaševalskega trga znašala 2 341 milijonov DKK, je leta 2009 znašala 1 903 milijone DKK. Glej tudi posodobljeno poročilo podjetja PWC, dopis Danske z dne 9. septembra 2009, Priloga 2.

34

(35)  Pripombe družbe TV2 Evropski komisiji z dne 25. avgusta 2009 (str. 20) in Priloga 1 k vlogi Danske z dne 29. januarja 2010, „Status finančnega položaja in likvidnosti TV2“, točka 5, ki jo je predložila TV2.

35

(36)  To je pisno potrdila [...] v dopisu z dne 24. aprila 2009.

36

(37)  Dopis Danske z dne 29. januarja 2010, Priloga 1 „Status finančnega položaja in likvidnosti TV2“, točka 4.

37

(38)  Dopis Danske z dne 29. januarja 2010, Priloga 1, vloga TV2 „Status finančnega položaja in likvidnosti TV2“, točka 4.

38

(39)  Deleži družbe TV2 v Digi-TV se ne bodo prodali; prodali se bodo samo neposredne udeležbe in deleži v Fordelingsnet in 4M. Glej informacijski memorandum Danske, „Projekt MUX“.

39

(40)  Ta znižanja vključujejo preklic naložbe v nov program v obdobju 2009/2010. Glej dopis Danske z dne 20. maja 2009.

40

(41)  V nadaljnjem besedilu imenovan „naročnina“ ali ponekod „manjša uporabnina“.

41

(42)  Dopis Danske z dne 11. marca 2011, priloga, ki vsebuje nov sporazum o sredstvih javnega obveščanja. Danski organi navajajo, da TV2 upošteva nižjo naročnino od prvotno predvidenih 25 DKK. TV2 navaja, da znaša mesečno nadomestilo med 10 in 12 DKK.

42

(43)  Dopis Danske z dne 17. marca 2011, str. 3. Na podlagi ocenjene mesečne naročnine v višini 12 DKK.

43

(44)  Obvestilo Danske z dne 4. februarja 2009, str. 6.

44

(45)  Sklep Komisije z dne 2. julija 2009, točka. 20.

45

(46)  Dopis Danske z dne 3. februarja 2011, str. 2.

46

(47)  Zato Danska meni, da so vsi stroški, navedeni v dopisu Komisije z dne 14. januarja 2010, ustrezni stroški prestrukturiranja, tj. [...] milijonov DKK in dodatni stroški za hipoteko. V preglednici v zadevnem dopisu Komisije je bilo popravljenih nekaj stališč iz prejšnje vloge Danske, kakor so povzeta v sklepu Komisije o uvedbi formalnega postopka preiskave z dne 2. julija 2009.

47

(48)  Dopis Danske z dne 3. februarja 2011, str. 6, in Priloga 1, ki je bila pozneje delno spremenjena glede stroškov uvedbe sistema nadomestil za končne uporabnike z dopisom z dne 17. marca 2011.

48

(49)  Obvestilo Danske z dne 4. februarja 2009, str. 8.

49

(50)  Dopis Danske z dne 29. januarja 2010, Priloga 1 „Status finančnega položaja in likvidnosti TV2“, konec točke 3.

50

(51)  Dopis Danske z dne 15. oktobra 2010, ki je bil pozneje spremenjen s številkami, predloženimi 17. in 18. marca 2011. V napovedi za leto 2011 je upoštevano dejstvo, da je bil sistem ene kartice TV2 opuščen, kar je povzročilo nižjo stopnjo razširjenosti v gospodinjstvih. V številkah so upoštevana tudi nadomestila za končne uporabnike v višini 10–12 DKK, ki so nižja od prvotno napovedanih, in prihodki iz oglaševanja, ki so višji od pričakovanih. Številke vključujejo prihodke iz naročnin za glavni program od leta 2012 naprej in strošek prehoda na plačniško televizijo leta 2011.

51

(52)  Dopis Danske z dne 15. oktobra 2010, str. 2 in naslednje.

52

(53)  Dopis Danske z dne 15. oktobra 2010, Priloga 1, Načrt za prestrukturiranje TV2, konec str. 2.

53

(54)  Dopis Danske z dne 9. julija 2010, Priloga, Finančna vprašanja v zvezi s TV2.

54

(55)  Dopis Danske z dne 15. oktobra 2010, Priloga I, Načrt za prestrukturiranje TV2 in dopolnilo z e-poštnim sporočilom Danske z dne 6. aprila 2011.

55

(56)  Dopis Danske z dne 15. oktobra 2010. Izdano ni bilo nobeno jamstvo.

56

(57)  Dopis Danske z dne 3. februarja 2011.

57

(58)  Dopis Danske z dne 15. oktobra 2010, str. 2.

58

(59)  Danska je na sestanku s Komisijo septembra 2010 pojasnila in v dopisu z dne 15. oktobra ponovno poudarila, da TV2 v okviru jamstva ni imela zakonite pravice in da je bilo jamstvo zgolj predlog, ki bi ga potrdila Komisija, ter da ni vključevalo državnih sredstev, saj ni bilo zavezujoče za dansko vlado.

59

(60)  Dopisa Danske z dne 28. januarja 2010 in 15. oktobra 2010. Dopis z dne 15. oktobra se nanaša samo na sklep z dne 19. maja 2004.

60

(61)  Načrt za prestrukturiranje TV2, Priloga I k dopisu z dne 15. oktobra 2010. TV2 navaja, da prva dva ukrepa pomoči, predvidena v načrtu za prestrukturiranje, zaradi prodaje prenosnega omrežja nista več veljavna. TV2 v zvezi s posojilom meni, da je finančno dovolj sposobna za obdobje do leta 2012, ko bodo izvedena plačila naročnin za glavni program. Ob tem TV2 v zvezi s posojilom v višini [...] milijonov DKK potrjuje, da ni bil izveden noben ukrep pomoči iz načrta za prestrukturiranje. Zato je verjetno, da se TV2 sklicuje na prvotno posojilo za pomoč za reševanje.

61

(62)  Za podrobnejši opis glej N 287/08, odstavek 13 in naslednje, zlasti odstavek 17.

62

(63)  E-poštno sporočilo Danske z dne 24. februarja 2011.

63

(64)  Razpisna dokumentacija je na voljo na spletni strani: http://www.bibliotekogmedier.dk/medieomraadet/radio/fm-4/udbud. Glej tudi sklep Komisije z dne 24. marca 2011 v SA.32019, danski radijski program FM4.

64

(65)  E-poštno sporočilo Danske z dne 24. februarja 2011.

65

(66)  Dopis Danske z dne 9. julija 2010, Priloga, Finančna vprašanja v zvezi s TV2.

66

(67)  Glej opombo 4.

67

(68)  Smernice, točke 34–36.

68

(69)  Smernice, točke 38–40.

69

(70)  Dopis Danske z dne 9. septembra 2009, str. 10, ki se nanaša na priglasitev z dne 4. februarja 2009 in argumente za priglasitev državne pomoči.

70

(71)  Priloga II k dopisu Danske z dne 9. septembra 2009.

71

(72)  Dopis Danske z dne 29. januarja 2010.

72

(73)  Dopis Danske z dne 9. septembra 2009, str. 14.

73

(74)  Dopis Danske z dne 15. oktobra 2010.

74

(75)  Dopis Danske z dne 9. septembra 2009, str. 16.

75

(76)  Dopis Danske z dne 9. septembra 2009, str. 10 in 11.

76

(77)  Glej uvodno izjavo 38.

77

(78)  SBS na strani 13 v svojem dopisu z dne 2. oktobra 2009 navaja, da je 10-odstotni letni upad prihodkov iz oglaševanja zelo malo verjeten. Vendar se zdi, kot bo razvidno pozneje, da to temelji na nerazumevanju poročila podjetja PWC, ki ne nakazuje 10-odstotnega letnega upada.

78

(79)  Dopis zainteresirane strani Viasat z dne 26. maja 2010, str. 4.

79

(80)  Dopisa Danske z dne 15. oktobra 2010 in 28. januarja 2011.

80

(81)  To je že bilo ocenjeno v Sklepu Komisije N 287/08 z dne 4. avgusta 2008.

81

(82)  Za plačila med zasebnimi podjetji glej zadevo C-379/98, PreussenElektra, Recueil 2001, str. I-2009. Država je v tej zadevi predpisala zaračunavanje določene minimalne cene, medtem ko danska vlada v obravnavanem primeru TV2 omogoča, da zaračunava naročnine na enak način kot njeni konkurenti.

82

PreussenElektra

(83)  Zadeva C-83/98 P Francija proti Komisiji, Recueil 2000, str. I-3271, točki 48 in 50; zadeva T-358/94, Air France proti Komisiji, Recueil 1996, str. II-2109.

83

Francija

Komisiji

Air France

Komisiji

(84)  SBS se sklicuje na zakonodajno spremembo, ki je bila model, predviden v času, ko je SBS predložila svoje pripombe. Vendar danska vlada ne načrtuje več spremembe zakona o radiodifuziji, ampak samo spremembo licence. S tem izkorišča možnost, ki je že predvidena v oddelku 38a(2) danskega zakona o radiodifuziji, in sicer, da je podjetje upravičeno do zaračunavanja naročnin, če tako določi ministrstvo za kulturo in v skladu s tem spremeni licenco.

84

(85)  Dopis zainteresirane strani SBS z dne 2. oktobra 2009, str. 19–22.

85

(86)  Zadeva C-206/06 Essent Netwerk Noord BV a.o. proti Aluminium Delfzijl BV, ZOdl. 2008, str II-5497.

86

Essent Netwerk Noord BV a.o

Aluminium Delfzijl BV

(87)  Odločba Komisije 2005/217/ES (UL L 85, 23.3.2006, str. 1), kakor je navedeno v odstavku 57, glede tega vprašanja podprta z zadevami T-309/04, T-317/04, T-329/04 in T-336/04, TV2 Danmark proti Komisiji, točka 158 in naslednje.

87

TV2 Danmark

Komisiji

(88)  C-345/02, Pearle in drugi, ZOdl. 2004, str. I-7139.

88

Pearle in drugi

(89)  Sodišče v zadevi C-206/06 (glej opombo 85 zgoraj) v točkah 66 in 47 ugotavlja, da je zadevna dodatna obremenitev dejanska bremenitev, katere presežek mora prejemnik plačati ministrstvu (glej točko 67 in opis zakona v točki 19 sodbe).

89

(90)  Zdi se, da danski organi v zvezi z vplivi na trgovino med državami članicami zavzemajo enako stališče; glej odločitev danskega organa, pristojnega za konkurenco, (Konkurrencestyrelsen) z dne 21. decembra 2005, Uradni list št. 3/1120-0301-0095/SEK/SCL.

90

Konkurrencestyrelsen

(91)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

91

(92)  Sporočilo Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za storitve javne radiodifuzije (UL C 257, 27.10.2009, str. 1).

92

(93)  Dopis zainteresirane strani Viasat z dne 2. oktobra 2009, Priloga 14, „Ugotovitve v zvezi z analizo bonitetne stopnje TV2 Danmark“.

93

(94)  Dopis zainteresirane strani Viasat z dne 2. oktobra 2009, Priloga 14, str. 13.

94

(95)  Glede na dopis Danske z dne 9. julija 2010, Prilogo „Finančna vprašanja v zvezi s TV2“, str. 7, je bilo za leto 2010 napovedano 5-odstotno zmanjšanje oglaševalskega trga, podjetje Zenith Optimedia pa zdaj napoveduje 1-odstotno povečanje.

95

(96)  Dopis Danske z dne 9. julija 2010, „Finančna vprašanja v zvezi s TV2“, str. 4.

96

(97)  Dopis Danske z dne 15. oktobra 2010, Priloga 1, dokumentacija TV2, konec točke 2.

97

(98)  Obvestilo z dne 4. februarja 2009.

98

(99)  E-poštno sporočilo Danske z dne 24. februarja 2011.

99

(100)  Dopis Danske z dne 28. januarja 2011 in e-poštno sporočilo Danske z dne 15. oktobra 2010.

100

(101)  Glej zadevo C-225/91 Matra, Recueil 1993, str. I-3203, točka 41, ki se nanaša na zadevo 74/76 Iannelli proti Meroni, Recueil 1977, str. I-557.

101

Matra

Iannelli

Meroni

(102)  Zadeva C-225/91 Matra, op. cit., točki 44 in 45. Sodba se nanaša na Uredbo št. 17, ki je bila nadomeščena z Uredbo Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (UL L 1, 4.1.2003, str. 1) ter na člena 85 in 86 Pogodbe ES, zdaj člena 101 in 102 PDEU.

102

Matra

op. cit.

---

| 23.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/46 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/46

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 10. februarja 2012

o preventivnem cepljenju proti nizko patogeni aviarni influenci pri racah mlakaricah na Portugalskem in nekaterih ukrepih, ki omejujejo premike takšne perutnine in njenih proizvodov

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 676)

(Besedilo v portugalskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2012/110/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2005/94/ES z dne 20. decembra 2005 o ukrepih Skupnosti za obvladovanje aviarne influence in razveljavitvi Direktive 92/40/EGS (1) ter zlasti člena 57(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2005/94/ES določa nekatere preventivne ukrepe v zvezi s sistematičnim nadzorom in zgodnjim odkrivanjem aviarne influence ter povečanjem ravni ozaveščenosti pristojnih organov in kmečkega prebivalstva o nevarnosti navedene bolezni in pripravljenosti nanjo. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2005/94/ES določa nekatere preventivne ukrepe v zvezi s sistematičnim nadzorom in zgodnjim odkrivanjem aviarne influence ter povečanjem ravni ozaveščenosti pristojnih organov in kmečkega prebivalstva o nevarnosti navedene bolezni in pripravljenosti nanjo.

| (2) | Po izbruhih nizko patogene aviarne influence v letih 2007 in 2008 na nekaterih perutninskih gospodarstvih v osrednjem in zahodnem delu Portugalske, zlasti na gospodarstvih, kjer se perutnina goji z namenom obnovitve populacije divjih ptic, je bil v skladu z Odločbo Komisije 2008/285/ES z dne 19. marca 2008 o cepljenju v nujnih primerih proti nizko patogeni aviarni influenci pri racah mlakaricah na Portugalskem in nekaterih ukrepih, ki omejujejo premike takšne perutnine in njenih proizvodov (2), izveden načrt za cepljenje v nujnih primerih, navedena bolezen pa uspešno izkoreninjena. |
| --- | --- |

(2)

Po izbruhih nizko patogene aviarne influence v letih 2007 in 2008 na nekaterih perutninskih gospodarstvih v osrednjem in zahodnem delu Portugalske, zlasti na gospodarstvih, kjer se perutnina goji z namenom obnovitve populacije divjih ptic, je bil v skladu z Odločbo Komisije 2008/285/ES z dne 19. marca 2008 o cepljenju v nujnih primerih proti nizko patogeni aviarni influenci pri racah mlakaricah na Portugalskem in nekaterih ukrepih, ki omejujejo premike takšne perutnine in njenih proizvodov (2), izveden načrt za cepljenje v nujnih primerih, navedena bolezen pa uspešno izkoreninjena.

| (3) | Vendar je bilo na podlagi ocene tveganja sklenjeno, da so dragocene vzrejne race mlakarice na enem gospodarstvu v regiji Lisboa e Vale do Tejo, Ribatejo Norte, Vila Nova da Barquinha še vedno izpostavljene morebitnemu tveganju okužbe z aviarno influenco, zlasti pri možnem posrednem stiku z divjimi pticami (v nadaljnjem besedilu: gospodarstvo). |
| --- | --- |

(3)

Vendar je bilo na podlagi ocene tveganja sklenjeno, da so dragocene vzrejne race mlakarice na enem gospodarstvu v regiji Lisboa e Vale do Tejo, Ribatejo Norte, Vila Nova da Barquinha še vedno izpostavljene morebitnemu tveganju okužbe z aviarno influenco, zlasti pri možnem posrednem stiku z divjimi pticami (v nadaljnjem besedilu: gospodarstvo).

| (4) | Portugalska je zato predložila načrt za preventivno cepljenje proti aviarni influenci, ki se je izvajal kot dolgotrajni ukrep do 31. julija 2009, ki je bil odobren z Odločbo Komisije 2008/838/ES z dne 3. novembra 2008 o preventivnem cepljenju proti nizko patogeni aviarni influenci pri racah mlakaricah na Portugalskem in nekaterih ukrepih, ki omejujejo premike takšne perutnine in njenih proizvodov (3). Portugalska je do 31. julija 2011 izvajala nadaljnji načrt za preventivno cepljenje, odobren s Sklepom Komisije 2010/189/EU z dne 29. marca 2010 o preventivnem cepljenju proti nizko patogeni aviarni influenci pri racah mlakaricah na Portugalskem in nekaterih ukrepih, ki omejujejo premike takšne perutnine in njenih proizvodov (4). |
| --- | --- |

(4)

Portugalska je zato predložila načrt za preventivno cepljenje proti aviarni influenci, ki se je izvajal kot dolgotrajni ukrep do 31. julija 2009, ki je bil odobren z Odločbo Komisije 2008/838/ES z dne 3. novembra 2008 o preventivnem cepljenju proti nizko patogeni aviarni influenci pri racah mlakaricah na Portugalskem in nekaterih ukrepih, ki omejujejo premike takšne perutnine in njenih proizvodov (3). Portugalska je do 31. julija 2011 izvajala nadaljnji načrt za preventivno cepljenje, odobren s Sklepom Komisije 2010/189/EU z dne 29. marca 2010 o preventivnem cepljenju proti nizko patogeni aviarni influenci pri racah mlakaricah na Portugalskem in nekaterih ukrepih, ki omejujejo premike takšne perutnine in njenih proizvodov (4).

| (5) | Portugalska je v skladu s členom 8 Sklepa 2010/189/EU Stalnemu odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali predložila poročilo o izvajanju načrta za preventivno cepljenje. |
| --- | --- |

(5)

Portugalska je v skladu s členom 8 Sklepa 2010/189/EU Stalnemu odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali predložila poročilo o izvajanju načrta za preventivno cepljenje.

| (6) | Portugalska je 28. novembra 2011 Komisiji v odobritev predložila nov načrt za preventivno cepljenje, ki se bo uporabljal do 31. julija 2013 (v nadaljnjem besedilu: načrt za preventivno cepljenje). |
| --- | --- |

(6)

Portugalska je 28. novembra 2011 Komisiji v odobritev predložila nov načrt za preventivno cepljenje, ki se bo uporabljal do 31. julija 2013 (v nadaljnjem besedilu: načrt za preventivno cepljenje).

| (7) | Svet za zdravje in dobro počutje živali je v svojih znanstvenih mnenjih o uporabi cepljenja za nadzor aviarne influence, ki jih je izdala Evropska agencija za varnost hrane leta 2005 (5), 2007 (6) in 2008 (7), navedel, da cepljenje v nujnih primerih in preventivno cepljenje proti aviarni influenci uspešno dopolnjujeta nadzorne ukrepe za navedeno bolezen. |
| --- | --- |

(7)

Svet za zdravje in dobro počutje živali je v svojih znanstvenih mnenjih o uporabi cepljenja za nadzor aviarne influence, ki jih je izdala Evropska agencija za varnost hrane leta 2005 (5), 2007 (6) in 2008 (7), navedel, da cepljenje v nujnih primerih in preventivno cepljenje proti aviarni influenci uspešno dopolnjujeta nadzorne ukrepe za navedeno bolezen.

| (8) | Poleg tega je Komisija preučila načrt za preventivno cepljenje, ki ga je predložila Portugalska in zadeva navedeno gospodarstvo, in je zadovoljna, da je načrt skladen z ustrezno zakonodajo Unije. Glede na epidemiološko stanje v zvezi z nizko patogeno aviarno influenco na Portugalskem, vrsto gospodarstva, kjer bo opravljeno cepljenje, in omejenim obsegom načrta za preventivno cepljenje je treba načrt odobriti. |
| --- | --- |

(8)

Poleg tega je Komisija preučila načrt za preventivno cepljenje, ki ga je predložila Portugalska in zadeva navedeno gospodarstvo, in je zadovoljna, da je načrt skladen z ustrezno zakonodajo Unije. Glede na epidemiološko stanje v zvezi z nizko patogeno aviarno influenco na Portugalskem, vrsto gospodarstva, kjer bo opravljeno cepljenje, in omejenim obsegom načrta za preventivno cepljenje je treba načrt odobriti.

| (9) | Za namene načrta za preventivno cepljenje, ki ga bo izvajala Portugalska, je treba uporabljati samo cepiva, odobrena v skladu z Direktivo 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (8) ali Uredbo (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (9). |
| --- | --- |

(9)

Za namene načrta za preventivno cepljenje, ki ga bo izvajala Portugalska, je treba uporabljati samo cepiva, odobrena v skladu z Direktivo 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (8) ali Uredbo (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (9).

| (10) | Poleg tega je treba v skladu z načrtom za preventivno cepljenje izvajati nadzor in laboratorijske teste na gospodarstvu, kjer se gojijo cepljene race mlakarice, in na necepljenih kontrolnih pticah. |
| --- | --- |

(10)

Poleg tega je treba v skladu z načrtom za preventivno cepljenje izvajati nadzor in laboratorijske teste na gospodarstvu, kjer se gojijo cepljene race mlakarice, in na necepljenih kontrolnih pticah.

| (11) | Prav tako je v skladu z načrtom za preventivno cepljenje primerno uvesti nekatere omejitve za premike cepljenih rac mlakaric, njihovih valilnih jajc ter rac mlakaric, izvaljenih iz takšnih rac. Zaradi majhnega števila rac mlakaric na gospodarstvu, kjer bo opravljeno preventivno cepljenje, ter zaradi sledljivosti in logistike cepljene race mlakarice ne smejo biti preseljene z navedenega gospodarstva, temveč jih je treba po koncu razmnoževalnega cikla usmrtiti v skladu z zahtevami iz člena 10(1) Direktive Sveta 93/119/EGS z dne 22. decembra 1993 o zaščiti živali pri zakolu ali usmrtitvi (10). |
| --- | --- |

(11)

Prav tako je v skladu z načrtom za preventivno cepljenje primerno uvesti nekatere omejitve za premike cepljenih rac mlakaric, njihovih valilnih jajc ter rac mlakaric, izvaljenih iz takšnih rac. Zaradi majhnega števila rac mlakaric na gospodarstvu, kjer bo opravljeno preventivno cepljenje, ter zaradi sledljivosti in logistike cepljene race mlakarice ne smejo biti preseljene z navedenega gospodarstva, temveč jih je treba po koncu razmnoževalnega cikla usmrtiti v skladu z zahtevami iz člena 10(1) Direktive Sveta 93/119/EGS z dne 22. decembra 1993 o zaščiti živali pri zakolu ali usmrtitvi (10).

| (12) | V zvezi s trgovanjem s perutnino, namenjeno za obnovo populacije divjih ptic, je Portugalska sprejela dodatne ukrepe v skladu z Odločbo Komisije 2006/605/ES z dne 6. septembra 2006 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi s trgovino perutnine znotraj Skupnosti, namenjene za obnovo populacije divjih ptic (11). |
| --- | --- |

(12)

V zvezi s trgovanjem s perutnino, namenjeno za obnovo populacije divjih ptic, je Portugalska sprejela dodatne ukrepe v skladu z Odločbo Komisije 2006/605/ES z dne 6. septembra 2006 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi s trgovino perutnine znotraj Skupnosti, namenjene za obnovo populacije divjih ptic (11).

| (13) | Da bi se zmanjšal gospodarski učinek na zadevno gospodarstvo, je treba določiti nekatera odstopanja od omejitev premikov za race mlakarice, izvaljene iz cepljenih rac mlakaric, saj takšni premiki ne predstavljajo posebne nevarnosti širjenja bolezni, ter pod pogojem, da se izvaja uradni nadzor in so izpolnjene posebne zahteve glede zdravstvenega varstva živali za trgovino znotraj Unije. |
| --- | --- |

(13)

Da bi se zmanjšal gospodarski učinek na zadevno gospodarstvo, je treba določiti nekatera odstopanja od omejitev premikov za race mlakarice, izvaljene iz cepljenih rac mlakaric, saj takšni premiki ne predstavljajo posebne nevarnosti širjenja bolezni, ter pod pogojem, da se izvaja uradni nadzor in so izpolnjene posebne zahteve glede zdravstvenega varstva živali za trgovino znotraj Unije.

| (14) | Načrt za preventivno cepljenje je treba odobriti, da se bo lahko izvajal do 31. julija 2013. Zato je treba ta sklep uporabljati samo do navedenega datuma. |
| --- | --- |

(14)

Načrt za preventivno cepljenje je treba odobriti, da se bo lahko izvajal do 31. julija 2013. Zato je treba ta sklep uporabljati samo do navedenega datuma.

| (15) | Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(15)

Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1.   Ta sklep določa nekatere ukrepe, ki jih mora izvesti Portugalska, kadar se preventivno cepljenje rac mlakaric (Anas platyrhynchos), namenjenih za obnovo populacije divjih ptic (v nadaljnjem besedilu: race mlakarice), izvede na gospodarstvu s tveganjem okužbe z aviarno influenco.

Navedeni ukrepi vključujejo nekatere omejitve premikov na Portugalskem in odpošiljanja cepljenih rac mlakaric, njihovih valilnih jajc ter rac mlakaric, izvaljenih iz njih, iz Portugalske.

2.   Ta sklep se uporablja brez poseganja v zaščitne ukrepe, ki jih mora sprejeti Portugalska v skladu z Direktivo 2005/94/ES ter Odločbo 2006/605/ES.

Člen 2

Odobritev načrta za preventivno cepljenje

1.   Načrt za preventivno cepljenje proti nizko patogeni aviarni influenci na Portugalskem, kakor ga je Portugalska predložila Komisiji 28. novembra 2011, ki ga je treba izvesti na gospodarstvu v regiji Lisboa e Vale do Tejo, Ribatejo Norte, Vila Nova da Barquinha do 31. julija 2013 (v nadaljnjem besedilu: načrt za preventivno cepljenje), se odobri.

2.   Komisija objavi načrt za preventivno cepljenje.

Člen 3

Pogoji za izvajanje načrta za preventivno cepljenje

1.   Portugalska zagotovi, da se race mlakarice cepijo v skladu z načrtom za preventivno cepljenje z monovalentnim inaktiviranim cepivom, ki vsebuje podtip aviarne influence H5, ki ga je odobrila navedena država članica v skladu z Direktivo 2001/82/ES ali Uredbo (ES) št. 726/2004.

2.   Portugalska zagotovi, da se izvaja nadzor in laboratorijske teste na gospodarstvu, kjer se gojijo cepljene race mlakarice in necepljene kontrolne ptice, kakor je določeno v načrtu za preventivno cepljenje.

3.   Portugalska zagotovi, da se načrt za preventivno cepljenje izvaja učinkovito.

Člen 4

Označevanje in omejitve premikov ter odpošiljanje in uničenje cepljenih rac mlakaric

Pristojni organ zagotovi, da se cepljene race mlakarice na gospodarstvu iz člena 2(1):

| (a) | označijo posamezno; |
| --- | --- |

(a)

označijo posamezno;

| (b) | ne preselijo na druga perutninska gospodarstva na Portugalskem ali |
| --- | --- |

(b)

ne preselijo na druga perutninska gospodarstva na Portugalskem ali

| (c) | odpošljejo iz Portugalske. |
| --- | --- |

(c)

odpošljejo iz Portugalske.

Po obdobju razmnoževanja se takšne race v skladu z zahtevami iz člena 10(1) Direktive 93/119/EGS usmrtijo na gospodarstvu iz člena 2(1) tega sklepa, njihova trupla pa se varno uničijo.

Člen 5

Omejitve premikov in odpošiljanja valilnih jajc rac mlakaric na gospodarstvu iz člena 2(1)

Pristojni organ zagotovi, da se lahko valilna jajca rac mlakaric na gospodarstvu iz člena 2(1) premaknejo samo v valilnico na Portugalskem in se ne smejo odpošiljati iz Portugalske.

Člen 6

Omejitve premikov in odpošiljanja rac mlakaric iz cepljenih rac mlakaric

1.   Pristojni organ zagotovi, da se lahko race mlakarice iz cepljenih rac mlakaric premaknejo po izvalitvi samo na gospodarstvo na območju na Portugalskem, ki je v bližnji okolici gospodarstva iz člena 2(1), kakor je določeno v načrtu za preventivno cepljenje.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 in če so race mlakarice iz cepljenih rac mlakaric stare več kot štiri mesece, se lahko:

| (a) | izpustijo na prostost na Portugalskem ali |
| --- | --- |

(a)

izpustijo na prostost na Portugalskem ali

| (b) | odpošljejo iz Portugalske, če:






  (i) | so rezultati nadzora in laboratorijskih testov, določenih v načrtu za preventivno cepljenje, zadovoljivi, ter |
| --- | --- | --- |

(b)

odpošljejo iz Portugalske, če:

(i)

so rezultati nadzora in laboratorijskih testov, določenih v načrtu za preventivno cepljenje, zadovoljivi, ter

| (ii) | so pogoji za odpošiljanje perutnine za obnovo populacije divjih ptic iz Odločbe 2006/605/ES izpolnjeni. |
| --- | --- |

(ii)

so pogoji za odpošiljanje perutnine za obnovo populacije divjih ptic iz Odločbe 2006/605/ES izpolnjeni.

Člen 7

Izdajanje veterinarskih spričeval za promet znotraj Unije z racami mlakaricami iz cepljenih rac mlakaric

Portugalska zagotovi, da veterinarska spričevala za promet znotraj Unije za perutnino, namenjeno za obnovo populacije divjih ptic iz člena 6(2)(b), vključujejo naslednji stavek:

„Zdravstveno stanje živali iz te pošiljke je v skladu z Izvedbenim sklepom Komisije 2012/110/EU (12).

Člen 8

Poročila

Portugalska predloži Komisiji poročilo o izvajanju načrta za preventivno cepljenje v enem mesecu od datuma začetka uporabe tega sklepa ter nato vsakih šest mesecev poroča Stalnemu odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali.

Člen 9

Uporaba

Ta sklep se uporablja do 31. julija 2013.

Člen 10

Naslovnik

Ta sklep je naslovljen na Portugalsko republiko.

V Bruslju, 10. februarja 2012

Za Komisijo

John DALLI

Član Komisije

---

(1)  UL L 10, 14.1.2006, str. 16.

1

(2)  UL L 92, 3.4.2008, str. 37.

2

(3)  UL L 299, 8.11.2008, str. 40.

3

(4)  UL L 83, 30.3.2010, str. 62.

4

(5)  EFSA Journal (2005) 266, str. 1–21; Znanstveno mnenje o vplivih aviarne influence na zdravje in dobro počutje živali.

5

EFSA Journal

(6)  EFSA Journal (2007) 489, Znanstveno mnenje o cepljenju domače perutnine in ptic v ujetništvu proti aviarni influenci podtipov H5 in H7.

6

EFSA Journal

(7)  EFSA Journal (2008) 715, str. 1–161, Znanstveno mnenje o vplivih aviarne influence na zdravje in dobro počutje živali in tveganjih njene uvedbe na perutninska gospodarstva EU.

7

EFSA Journal

(8)  UL L 311, 28.11.2001, str. 1.

8

(9)  UL L 136, 30.4.2004, str. 1.

9

(10)  UL L 340, 31.12.1993, str. 21.

10

(11)  UL L 246, 8.9.2006, str. 12.

11

(12)  UL L 50, 23.2.2012, str. 46.“

12

---

| 23.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/49 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/49

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 10. februarja 2012

o spremembi Odločbe 2007/453/ES glede BSE-statusa Danske in Paname

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 678)

(Besedilo velja za EGP)

(2012/111/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2001 o določitvi pravil za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (1) ter zlasti tretjega pododstavka člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 999/2001 določa predpise za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje transmisivnih spongiformnih encefalopatij (TSE) pri živalih. Zato je treba status držav članic ali tretjih držav ali njihovih regij (v nadaljnjem besedilu: držav ali regij) v zvezi z bovino spongiformno encefalopatijo (BSE) določiti skladu s členom 5(1) in Prilogo II k Uredbi (EC) št. 999/2001 z uvrstitvijo v eno od treh kategorij glede na tveganje BSE, in sicer zanemarljivo tveganje BSE, nadzorovano tveganje BSE in nejasno tveganje BSE. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 999/2001 določa predpise za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje transmisivnih spongiformnih encefalopatij (TSE) pri živalih. Zato je treba status držav članic ali tretjih držav ali njihovih regij (v nadaljnjem besedilu: držav ali regij) v zvezi z bovino spongiformno encefalopatijo (BSE) določiti skladu s členom 5(1) in Prilogo II k Uredbi (EC) št. 999/2001 z uvrstitvijo v eno od treh kategorij glede na tveganje BSE, in sicer zanemarljivo tveganje BSE, nadzorovano tveganje BSE in nejasno tveganje BSE.

| (2) | Priloga k Odločbi Komisije 2007/453/ES z dne 29. junija 2007 o določitvi BSE-statusa držav članic ali tretjih držav ali njihovih regij v skladu z njihovim tveganjem BSE (2) navaja seznam držav ali regij v skladu z njihovim statusom tveganja BSE. |
| --- | --- |

(2)

Priloga k Odločbi Komisije 2007/453/ES z dne 29. junija 2007 o določitvi BSE-statusa držav članic ali tretjih držav ali njihovih regij v skladu z njihovim tveganjem BSE (2) navaja seznam držav ali regij v skladu z njihovim statusom tveganja BSE.

| (3) | Svetovna organizacija za zdravje živali (OIE) ima vodilno vlogo pri razvrščanju držav ali regij v skladu z njihovim tveganjem BSE in uporablja merila, ki so enakovredna tistim iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 999/2001. Seznam v Prilogi k Odločbi 2007/453/ES upošteva Resolucijo št. 18 – Priznavanje statusa članic v zvezi z bovino spongiformno encefalopatijo, ki jo je OIE sprejela maja 2010 v zvezi z BSE-statusom držav članic in tretjih držav (3). |
| --- | --- |

(3)

Svetovna organizacija za zdravje živali (OIE) ima vodilno vlogo pri razvrščanju držav ali regij v skladu z njihovim tveganjem BSE in uporablja merila, ki so enakovredna tistim iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 999/2001. Seznam v Prilogi k Odločbi 2007/453/ES upošteva Resolucijo št. 18 – Priznavanje statusa članic v zvezi z bovino spongiformno encefalopatijo, ki jo je OIE sprejela maja 2010 v zvezi z BSE-statusom držav članic in tretjih držav (3).

| (4) | Maja 2011 je OIE sprejela Resolucijo št. 17 – Priznavanje statusa članic v zvezi s tveganjem bovine spongiformne encefalopatije. Navedena resolucija navaja Dansko in Panamo kot državi z zanemarljivim tveganjem BSE. Seznam v Prilogi k Odločbi 2007/453/ES je zato treba spremeniti, da se uskladi z navedeno resolucijo v zvezi z navedenima državama (4). |
| --- | --- |

(4)

Maja 2011 je OIE sprejela Resolucijo št. 17 – Priznavanje statusa članic v zvezi s tveganjem bovine spongiformne encefalopatije. Navedena resolucija navaja Dansko in Panamo kot državi z zanemarljivim tveganjem BSE. Seznam v Prilogi k Odločbi 2007/453/ES je zato treba spremeniti, da se uskladi z navedeno resolucijo v zvezi z navedenima državama (4).

| (5) | Odločbo 2007/453/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Odločbo 2007/453/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga k Sklepu 2007/453/EC se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 10. februarja 2012

Za Komisijo

John DALLI

Član Komisije

---

(1)  UL L 147, 31.5.2001, str. 1.

1

(2)  UL L 172, 30.6.2007, str. 84.

2

(3)  Glej strani 40 in 158 v Report of the General Session, 23.–28. maj 2010: http://www.oie.int/eng/session2011/A_FR_2010PUB.pdf

3

Report of the General Session

(4)  Glej strani 40 in 149 v Report of the General Session, 22.–27. maj 2011: http://www.oie.int/fileadmin/Home/eng/About_us/docs/pdf/A_FR_2011_PUB.pdf

4

Report of the General Session

---

PRILOGA

„PRILOGA

SEZNAM DRŽAV ALI REGIJ

A.   Države ali regije z zanemarljivim tveganjem BSE

Države članice

| — | Danska |
| --- | --- |

—

Danska

| — | Finska |
| --- | --- |

—

Finska

| — | Švedska |
| --- | --- |

—

Švedska

Države Efte

| — | Islandija |
| --- | --- |

—

Islandija

| — | Norveška |
| --- | --- |

—

Norveška

Tretje države

| — | Argentina |
| --- | --- |

—

Argentina

| — | Avstralija |
| --- | --- |

—

Avstralija

| — | Čile |
| --- | --- |

—

Čile

| — | Indija |
| --- | --- |

—

Indija

| — | Nova Zelandija |
| --- | --- |

—

Nova Zelandija

| — | Panama |
| --- | --- |

—

Panama

| — | Paragvaj |
| --- | --- |

—

Paragvaj

| — | Filipini |
| --- | --- |

—

Filipini

| — | Singapur |
| --- | --- |

—

Singapur

| — | Urugvaj |
| --- | --- |

—

Urugvaj

B.   Države ali regije z nadzorovanim tveganjem BSE

Države članice

| — | Belgija, Bolgarija, Češka, Nemčija, Estonija, Irska, Grčija, Španija, Francija, Italija, Ciper, Latvija, Litva, Luksemburg, Madžarska, Malta, Nizozemska, Avstrija, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovenija, Slovaška, Združeno kraljestvo. |
| --- | --- |

—

Belgija, Bolgarija, Češka, Nemčija, Estonija, Irska, Grčija, Španija, Francija, Italija, Ciper, Latvija, Litva, Luksemburg, Madžarska, Malta, Nizozemska, Avstrija, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovenija, Slovaška, Združeno kraljestvo.

Države Efte

| — | Lihtenštajn |
| --- | --- |

—

Lihtenštajn

| — | Švica |
| --- | --- |

—

Švica

Tretje države

| — | Brazilija |
| --- | --- |

—

Brazilija

| — | Kanada |
| --- | --- |

—

Kanada

| — | Kolumbija |
| --- | --- |

—

Kolumbija

| — | Japonska |
| --- | --- |

—

Japonska

| — | Mehika |
| --- | --- |

—

Mehika

| — | Južna Koreja |
| --- | --- |

—

Južna Koreja

| — | Tajvan |
| --- | --- |

—

Tajvan

| — | Združene države |
| --- | --- |

—

Združene države

C.   Države ali regije z nejasnim tveganjem BSE

| — | Države ali regije, ki niso navedene v točkah A ali B te priloge.“ |
| --- | --- |

—

Države ali regije, ki niso navedene v točkah A ali B te priloge.“

---

| 23.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/51 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/51

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 17. februarja 2012

o spremembi Priloge E k Direktivi Sveta 92/65/EGS v zvezi z vzorci veterinarskih spričeval za živali z gospodarstev ter živali, seme, jajčne celice in zarodke iz odobrenih organov, inštitutov ali središč

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 860)

(Besedilo velja za EGP)

(2012/112/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 92/65/EGS z dne 13. julija 1992 o zahtevah zdravstvenega varstva živali za trgovino in za uvoz v Skupnost živali, semena, jajčnih celic in zarodkov, za katere ne veljajo zahteve zdravstvenega varstva živali, določene v posebnih pravilih Skupnosti iz Priloge A(I) k Direktivi 90/425/EGS (1), in zlasti prvega odstavka člena 22 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 92/65/EGS določa zahteve zdravstvenega varstva živali za trgovino z živalmi, semenom, jajčnimi celicami in zarodki v Uniji, za katere ne veljajo zahteve zdravstvenega varstva živali iz nekaterih posebnih aktov Unije. Poleg tega del 1 Priloge E k navedeni direktivi določa vzorec veterinarskega spričevala za trgovino z živalmi z gospodarstev (kopitarji, ptice, lagomorfi, psi, mačke in beli dihurji), del 3 navedene priloge pa določa vzorec veterinarskega spričevala za trgovino z živalmi, semenom, zarodki in jajčnimi celicami iz odobrenih ustanov, inštitutov ali središč. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 92/65/EGS določa zahteve zdravstvenega varstva živali za trgovino z živalmi, semenom, jajčnimi celicami in zarodki v Uniji, za katere ne veljajo zahteve zdravstvenega varstva živali iz nekaterih posebnih aktov Unije. Poleg tega del 1 Priloge E k navedeni direktivi določa vzorec veterinarskega spričevala za trgovino z živalmi z gospodarstev (kopitarji, ptice, lagomorfi, psi, mačke in beli dihurji), del 3 navedene priloge pa določa vzorec veterinarskega spričevala za trgovino z živalmi, semenom, zarodki in jajčnimi celicami iz odobrenih ustanov, inštitutov ali središč.

| (2) | Člen 6(3) Direktive 92/65/EGS določa zahteve zdravstvenega varstva živali za trgovino s prašiči, razen s tistimi, ki jih zajema Direktiva Sveta 64/432/EGS z dne 26. junija 1964 o problemih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki vplivajo na trgovino z govedom in prašiči znotraj Skupnosti (2). Med drugim določa, da če prašiči ne prihajajo iz črede, proste bruceloze v skladu z Direktivo 64/432/EGS, morajo 30 dni pred odpremo z negativnimi rezultati opraviti test, s katerim se dokaže odsotnost protiteles proti brucelozi. Za usklajenost zakonodaje Unije je zato treba spremeniti vzorec veterinarskega spričevala iz dela 1 Priloge E k Direktivi 92/65/EGS, da se vključi poseben sklic na navedeno zahtevo. |
| --- | --- |

(2)

Člen 6(3) Direktive 92/65/EGS določa zahteve zdravstvenega varstva živali za trgovino s prašiči, razen s tistimi, ki jih zajema Direktiva Sveta 64/432/EGS z dne 26. junija 1964 o problemih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki vplivajo na trgovino z govedom in prašiči znotraj Skupnosti (2). Med drugim določa, da če prašiči ne prihajajo iz črede, proste bruceloze v skladu z Direktivo 64/432/EGS, morajo 30 dni pred odpremo z negativnimi rezultati opraviti test, s katerim se dokaže odsotnost protiteles proti brucelozi. Za usklajenost zakonodaje Unije je zato treba spremeniti vzorec veterinarskega spričevala iz dela 1 Priloge E k Direktivi 92/65/EGS, da se vključi poseben sklic na navedeno zahtevo.

| (3) | Z Odločbo Komisije 2007/598/ES z dne 28. avgusta 2007 o ukrepih za preprečevanje širjenja visoko patogene aviarne influence na druge ptice v živalskih vrtovih in odobrenih ustanovah, inštitutih ali središčih v državah članicah (3) so bili odobreni načrti preventivnega cepljenja proti navedeni bolezni v nekaterih državah članicah. |
| --- | --- |

(3)

Z Odločbo Komisije 2007/598/ES z dne 28. avgusta 2007 o ukrepih za preprečevanje širjenja visoko patogene aviarne influence na druge ptice v živalskih vrtovih in odobrenih ustanovah, inštitutih ali središčih v državah članicah (3) so bili odobreni načrti preventivnega cepljenja proti navedeni bolezni v nekaterih državah članicah.

| (4) | Točka 4(b) Priloge II k Odločbi 2007/598/EC določa, da se ptice iz živalskih vrtov, ki so cepljene proti aviarni influenci in niso odobrene v skladu z Direktivo 92/65/EGS, lahko premaknejo v druge države članice po dovoljenju namembne države članice, če izpolnjujejo zahteve iz navedene odločbe in jih spremlja veterinarsko spričevalo, kot je določeno v delu 1 Priloge E k navedeni direktivi, ki navaja, da so v skladu z določbami iz Odločbe 2007/598/ES in so bile določenega dne cepljene proti aviarni influenci. |
| --- | --- |

(4)

Točka 4(b) Priloge II k Odločbi 2007/598/EC določa, da se ptice iz živalskih vrtov, ki so cepljene proti aviarni influenci in niso odobrene v skladu z Direktivo 92/65/EGS, lahko premaknejo v druge države članice po dovoljenju namembne države članice, če izpolnjujejo zahteve iz navedene odločbe in jih spremlja veterinarsko spričevalo, kot je določeno v delu 1 Priloge E k navedeni direktivi, ki navaja, da so v skladu z določbami iz Odločbe 2007/598/ES in so bile določenega dne cepljene proti aviarni influenci.

| (5) | Vendar se za ptice iz člena 7 Direktive 92/65/EGS ne zahteva, da jih spremlja veterinarsko spričevalo iz dela 1 Priloge E k Direktivi, kadar se z njimi trguje znotraj Unije, ampak jih mora v skladu s členom 4 navedene direktive spremljati potrdilo operaterja ali, v primeru papig, trgovinski dokument, ki ga podpiše uradni veterinar ali veterinar, odgovoren za gospodarstvo. |
| --- | --- |

(5)

Vendar se za ptice iz člena 7 Direktive 92/65/EGS ne zahteva, da jih spremlja veterinarsko spričevalo iz dela 1 Priloge E k Direktivi, kadar se z njimi trguje znotraj Unije, ampak jih mora v skladu s členom 4 navedene direktive spremljati potrdilo operaterja ali, v primeru papig, trgovinski dokument, ki ga podpiše uradni veterinar ali veterinar, odgovoren za gospodarstvo.

| (6) | Zato je treba pojasniti, da mora veterinarsko spričevalo iz dela 1 Priloge E k Direktivi 92/65/EGS spremljati samo ptice, ki so cepljene proti aviarni influenci in prihajajo z gospodarstva, kjer je bilo cepljenje proti aviarni influenci opravljeno v zadnjih dvanajstih mesecih. Zato je treba vzorec veterinarskega spričevala iz dela 1 navedene priloge spremeniti, da se vključi sklic na tako cepljenje. |
| --- | --- |

(6)

Zato je treba pojasniti, da mora veterinarsko spričevalo iz dela 1 Priloge E k Direktivi 92/65/EGS spremljati samo ptice, ki so cepljene proti aviarni influenci in prihajajo z gospodarstva, kjer je bilo cepljenje proti aviarni influenci opravljeno v zadnjih dvanajstih mesecih. Zato je treba vzorec veterinarskega spričevala iz dela 1 navedene priloge spremeniti, da se vključi sklic na tako cepljenje.

| (7) | Člen 10 Direktive 92/65/EGS določa zahteve zdravstvenega varstva živali, ki urejajo trgovino s psi, mačkami in belimi dihurji. Med drugim določa, da morajo navedene živali izpolnjevati ustrezne zahteve iz Uredbe (ES) št. 998/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o zahtevah v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki se uporabljajo za netrgovske premike hišnih živali in o spremembi Direktive Sveta 92/65/EGS (4). |
| --- | --- |

(7)

Člen 10 Direktive 92/65/EGS določa zahteve zdravstvenega varstva živali, ki urejajo trgovino s psi, mačkami in belimi dihurji. Med drugim določa, da morajo navedene živali izpolnjevati ustrezne zahteve iz Uredbe (ES) št. 998/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o zahtevah v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki se uporabljajo za netrgovske premike hišnih živali in o spremembi Direktive Sveta 92/65/EGS (4).

| (8) | Člen 6 Uredbe (ES) št. 998/2003 določa, da se morajo psi in mačke do 31. decembra 2011 pred vstopom na Irsko, Malto, v Švedsko in Združeno kraljestvo iz druge države članice cepiti in opraviti pregled krvi na steklino v skladu z nacionalnimi predpisi. |
| --- | --- |

(8)

Člen 6 Uredbe (ES) št. 998/2003 določa, da se morajo psi in mačke do 31. decembra 2011 pred vstopom na Irsko, Malto, v Švedsko in Združeno kraljestvo iz druge države članice cepiti in opraviti pregled krvi na steklino v skladu z nacionalnimi predpisi.

| (9) | Poleg tega člen 16 navedene uredbe določa, da lahko do 31. decembra 2011 Finska, Irska, Malta, Švedska in Združeno kraljestvo, kar zadeva ehinokokozo, ter Irska, Malta in Združeno kraljestvo, kar zadeva klope, zahtevajo za vstop hišnih živali na svoje ozemlje izpolnjevanje nekaterih dodatnih nacionalnih zahtev. |
| --- | --- |

(9)

Poleg tega člen 16 navedene uredbe določa, da lahko do 31. decembra 2011 Finska, Irska, Malta, Švedska in Združeno kraljestvo, kar zadeva ehinokokozo, ter Irska, Malta in Združeno kraljestvo, kar zadeva klope, zahtevajo za vstop hišnih živali na svoje ozemlje izpolnjevanje nekaterih dodatnih nacionalnih zahtev.

| (10) | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1152/2011 z dne 14. julija 2011 o dopolnitvi Uredbe (ES) št. 998/2003 Evropskega parlamenta in Sveta glede preventivnih zdravstvenih ukrepov za nadzor okužbe z Echinococcus multilocularis pri psih (5) je bila sprejeta za zagotovitev nepretrganega zdravstvenega varstva Irske, Malte, Finske in Združenega kraljestva pred Echinococcus multilocularis. Uporabljati se začne 1. januarja 2012. |
| --- | --- |

(10)

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1152/2011 z dne 14. julija 2011 o dopolnitvi Uredbe (ES) št. 998/2003 Evropskega parlamenta in Sveta glede preventivnih zdravstvenih ukrepov za nadzor okužbe z Echinococcus multilocularis pri psih (5) je bila sprejeta za zagotovitev nepretrganega zdravstvenega varstva Irske, Malte, Finske in Združenega kraljestva pred Echinococcus multilocularis. Uporabljati se začne 1. januarja 2012.

| (11) | Sklic na člena 6 in 16 Uredbe (ES) št. 998/2003, vključen v vzorec veterinarskega spričevala iz dela 1 Priloge E k Direktivi 92/65/EGS, je zato v zvezi s psi treba črtati in nadomestiti s sklicem na Delegirano uredbo (EU) št. 1152/2011. |
| --- | --- |

(11)

Sklic na člena 6 in 16 Uredbe (ES) št. 998/2003, vključen v vzorec veterinarskega spričevala iz dela 1 Priloge E k Direktivi 92/65/EGS, je zato v zvezi s psi treba črtati in nadomestiti s sklicem na Delegirano uredbo (EU) št. 1152/2011.

| (12) | Del 1 Priloge E k Direktivi 92/65/EGS je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(12)

Del 1 Priloge E k Direktivi 92/65/EGS je zato treba ustrezno spremeniti.

| (13) | Člen 13 Direktive 92/65/EGS določa zahteve zdravstvenega varstva živali za trgovino z živalmi vrste, ki je dovzetna za bolezni, navedene v prilogah A in B k Direktivi, ter s semenom, jajčnimi celicami in zarodki takih živali med ustanovami, inštituti ali središči, odobrenimi v skladu s Prilogo C k Direktivi. |
| --- | --- |

(13)

Člen 13 Direktive 92/65/EGS določa zahteve zdravstvenega varstva živali za trgovino z živalmi vrste, ki je dovzetna za bolezni, navedene v prilogah A in B k Direktivi, ter s semenom, jajčnimi celicami in zarodki takih živali med ustanovami, inštituti ali središči, odobrenimi v skladu s Prilogo C k Direktivi.

| (14) | Seme, jajčne celice in zarodke nekaterih živalskih vrst je mogoče zamrzniti in skladiščiti dlje časa, zato žival darovalka morda ni več na voljo na dan izdaje veterinarskega spričevala. Zato je treba spremeniti vzorec veterinarskega spričevala iz dela 3 Priloge E k Direktivi 92/65/EGS, da se navede, da je bila žival darovalka zdrava in prosta kliničnih znakov bolezni na dan odvzema ali na dan izdaje veterinarskega spričevala. |
| --- | --- |

(14)

Seme, jajčne celice in zarodke nekaterih živalskih vrst je mogoče zamrzniti in skladiščiti dlje časa, zato žival darovalka morda ni več na voljo na dan izdaje veterinarskega spričevala. Zato je treba spremeniti vzorec veterinarskega spričevala iz dela 3 Priloge E k Direktivi 92/65/EGS, da se navede, da je bila žival darovalka zdrava in prosta kliničnih znakov bolezni na dan odvzema ali na dan izdaje veterinarskega spričevala.

| (15) | Točka 4(a) Priloge II k Odločbi 2007/598/ES določa, da se ptice, cepljene proti aviarni influenci, v odobrenih ustanovah, inštitutih ali središčih, vključno z živalskimi vrtovi, lahko premaknejo v odobrene ustanove, inštitute ali središča, vključno z živalskimi vrtovi, v drugih državah članicah, če izpolnjujejo zahteve iz navedene odločbe ter jih spremlja veterinarsko spričevalo iz dela 3 Priloge E k Direktivi 92/65/EGS, ki navaja, da so bile ptice cepljene proti aviarni influenci v skladu z Odločbo Komisije 2006/474/ES (6). Ker je bila navedena odločba medtem preklicana in nadomeščena z Odločbo 2007/598/ES, je treba navedeni sklic nadomestiti s sklicem na Odločbo 2007/598/ES. |
| --- | --- |

(15)

Točka 4(a) Priloge II k Odločbi 2007/598/ES določa, da se ptice, cepljene proti aviarni influenci, v odobrenih ustanovah, inštitutih ali središčih, vključno z živalskimi vrtovi, lahko premaknejo v odobrene ustanove, inštitute ali središča, vključno z živalskimi vrtovi, v drugih državah članicah, če izpolnjujejo zahteve iz navedene odločbe ter jih spremlja veterinarsko spričevalo iz dela 3 Priloge E k Direktivi 92/65/EGS, ki navaja, da so bile ptice cepljene proti aviarni influenci v skladu z Odločbo Komisije 2006/474/ES (6). Ker je bila navedena odločba medtem preklicana in nadomeščena z Odločbo 2007/598/ES, je treba navedeni sklic nadomestiti s sklicem na Odločbo 2007/598/ES.

| (16) | Del 3 Priloge E k Direktivi 92/65/EGS je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(16)

Del 3 Priloge E k Direktivi 92/65/EGS je zato treba ustrezno spremeniti.

| (17) | Direktivo 92/65/EGS je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(17)

Direktivo 92/65/EGS je zato treba ustrezno spremeniti.

| (18) | Za zagotovitev nemotene trgovine je treba v prehodnem obdobju pod nekaterimi pogoji dovoliti uporabo veterinarskih spričeval, izdanih v skladu z deloma 1 in 3 Priloge E k Direktivi 92/65/EGS, tj. pred uvedbo sprememb iz tega sklepa. |
| --- | --- |

(18)

Za zagotovitev nemotene trgovine je treba v prehodnem obdobju pod nekaterimi pogoji dovoliti uporabo veterinarskih spričeval, izdanih v skladu z deloma 1 in 3 Priloge E k Direktivi 92/65/EGS, tj. pred uvedbo sprememb iz tega sklepa.

| (19) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(19)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga E k Direktivi 92/65/EGS se spremeni v skladu s Prilogo k temu sklepu.

Člen 2

Države članice lahko v prehodnem obdobju do 30. junija 2012 dovolijo trgovino z živalmi z gospodarstev ter z živalmi, semenom, jajčnimi celicami in zarodki iz odobrenih organov, inštitutov ali središč, ki jih spremlja veterinarsko spričevalo, izdano najpozneje 29. februarja 2012, v skladu z vzorci iz delov 1 in 3 Priloge E k Direktivi 92/65/EGS, v različici, sprejeti pred spremembami iz tega sklepa.

Člen 3

Ta sklep se uporablja od 1. marca 2012.

Člen 4

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 17. februarja 2012

Za Komisijo

John DALLI

Član Komisije

---

(1)  UL L 268, 14.9.1992, str. 54.

1

(2)  UL 121, 29.7.1964, str. 1977/64.

2

(3)  UL L 230, 1.9.2007, str. 20.

3

(4)  UL L 146, 13.6.2003, str. 1.

4

(5)  UL L 296, 15.11.2011, str. 6.

5

(6)  UL L 187, 8.7.2006, str. 37.

6

---

PRILOGA

Priloga E k Direktivi 92/65/EGS se spremeni:

| 1. | Del 1 se nadomesti z naslednjim:
  „Del 1 –   Veterinarsko spričevalo za trgovino z živalmi z gospodarstev (kopitarji, ptice, cepljene proti aviarni influenci, lagomorfi, psi, mačke in beli dihurji) 92/65 EI |
| --- | --- |

1.

Del 1 se nadomesti z naslednjim:

„Del 1 –   Veterinarsko spričevalo za trgovino z živalmi z gospodarstev (kopitarji, ptice, cepljene proti aviarni influenci, lagomorfi, psi, mačke in beli dihurji) 92/65 EI

Image

Image

Image

| 2. | Del 3 se nadomesti z naslednjim:
  „Del 3 –   Veterinarsko spričevalo za trgovino z živalmi, semenom, jajčnimi celicami in zarodki iz odobrenih organov, inštitutov ali središč 92/65 EIII |
| --- | --- |

2.

Del 3 se nadomesti z naslednjim:

„Del 3 –   Veterinarsko spričevalo za trgovino z živalmi, semenom, jajčnimi celicami in zarodki iz odobrenih organov, inštitutov ali središč 92/65 EIII

Image

Image

---

Popravki

| 23.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/58 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/58

---

Popravek Izvedbene uredbe Komisije 2011/252/EU z dne 26. aprila 2011 o dovoljenju državam članicam za podaljšanje začasnih registracij novih aktivnih snovi askorbinska kislina, ipkonazol, spiromesifen, topramezon in Pseudomonas sp. sev DSMZ 13134

(
  Uradni list Evropske unije L 106 z dne 27. aprila 2011
  )

Stran 12, člen 1:

besedilo:

„30. aprila 2012“

se glasi:

„30. aprila 2013“.

Stran 12, člen 2:

besedilo:

„30. aprila 2012“

se glasi:

„30. aprila 2013“.

---