# Eiropas Savienības L 36/2012

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2012.036.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 36 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 55. sējums2012. gada 9. februāris |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2012.036.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 36

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

55. sējums2012. gada 9. februāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 102/2012 (2012. gada 27. janvāris), ar kuru pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu Ķīnas Tautas Republikas un Ukrainas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importam noteikto galīgo antidempinga maksājumu attiecina arī uz tādu tērauda trošu un tauvu importu, kas sūtītas no Marokas, Moldovas un Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai tās ir deklarētas ar izcelsmi minētajās valstīs, un ar kuru saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu izbeidz termiņa beigu pārskatīšanas procedūru attiecībā uz Dienvidāfrikas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importu | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 103/2012 (2012. gada 7. februāris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 17 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 104/2012 (2012. gada 7. februāris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 19 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 105/2012 (2012. gada 7. februāris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 21 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 106/2012 (2012. gada 7. februāris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 23 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 107/2012 (2012. gada 8. februāris), ar ko attiecībā uz vielu oktenidīna dihidrohlorīdu groza pielikumu Regulai (ES) Nr. 37/2010 par farmakoloģiski aktīvajām vielām un to klasifikāciju pēc to atlieku maksimāli pieļaujamā satura (
  1
  ) | 25 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 108/2012 (2012. gada 8. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 27 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2012/72/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 7. februāris) par Savienības finansiālo ieguldījumu ārkārtas pasākumiem cūku vezikulārās slimības apkarošanai Itālijā un klasiskā cūku mēra apkarošanai Lietuvā 2011. gadā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 577) | 29 |
| | | IETEIKUMI |
| | | 2012/73/ES |
| | * | Komisijas Ieteikums (2012. gada 6. februāris) par datu aizsardzības pamatnostādnēm agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmai (ABRS)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 568)

   (
  1
  ) | 31 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 102/2012 (2012. gada 27. janvāris), ar kuru pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu Ķīnas Tautas Republikas un Ukrainas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importam noteikto galīgo antidempinga maksājumu attiecina arī uz tādu tērauda trošu un tauvu importu, kas sūtītas no Marokas, Moldovas un Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai tās ir deklarētas ar izcelsmi minētajās valstīs, un ar kuru saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu izbeidz termiņa beigu pārskatīšanas procedūru attiecībā uz Dienvidāfrikas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importu

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 103/2012 (2012. gada 7. februāris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

17

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 104/2012 (2012. gada 7. februāris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

19

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 105/2012 (2012. gada 7. februāris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

21

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 106/2012 (2012. gada 7. februāris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

23

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 107/2012 (2012. gada 8. februāris), ar ko attiecībā uz vielu oktenidīna dihidrohlorīdu groza pielikumu Regulai (ES) Nr. 37/2010 par farmakoloģiski aktīvajām vielām un to klasifikāciju pēc to atlieku maksimāli pieļaujamā satura (
  1
  )

1

25

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 108/2012 (2012. gada 8. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

27

LĒMUMI

2012/72/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 7. februāris) par Savienības finansiālo ieguldījumu ārkārtas pasākumiem cūku vezikulārās slimības apkarošanai Itālijā un klasiskā cūku mēra apkarošanai Lietuvā 2011. gadā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 577)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 577)

29

IETEIKUMI

2012/73/ES

*

Komisijas Ieteikums (2012. gada 6. februāris) par datu aizsardzības pamatnostādnēm agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmai (ABRS)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 568)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 568)

1

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 9.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 36/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 36/1

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 102/2012

(2012. gada 27. janvāris),

ar kuru pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu Ķīnas Tautas Republikas un Ukrainas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importam noteikto galīgo antidempinga maksājumu attiecina arī uz tādu tērauda trošu un tauvu importu, kas sūtītas no Marokas, Moldovas un Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai tās ir deklarētas ar izcelsmi minētajās valstīs, un ar kuru saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu izbeidz termiņa beigu pārskatīšanas procedūru attiecībā uz Dienvidāfrikas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 2. un 4. punktu un 11. panta 2. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Iepriekšējā izmeklēšana un spēkā esošie pasākumi

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 1796/1999 (2) (“sākotnējā regula”) Padome noteica galīgo antidempinga maksājumu tādu tērauda trošu un tauvu importam, kuru izcelsme inter alia ir Ķīnas Tautas Republikā (ĶTR), Indijā, Dienvidāfrikā un Ukrainā. Turpmāk šie pasākumi tiks saukti par “sākotnējiem pasākumiem”, bet izmeklēšana, kuras rezultātā ar sākotnējo regulu noteica šos pasākumus, – par “sākotnējo izmeklēšanu”. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 1796/1999 (2) (“sākotnējā regula”) Padome noteica galīgo antidempinga maksājumu tādu tērauda trošu un tauvu importam, kuru izcelsme inter alia ir Ķīnas Tautas Republikā (ĶTR), Indijā, Dienvidāfrikā un Ukrainā. Turpmāk šie pasākumi tiks saukti par “sākotnējiem pasākumiem”, bet izmeklēšana, kuras rezultātā ar sākotnējo regulu noteica šos pasākumus, – par “sākotnējo izmeklēšanu”.

| (2) | Padome 2001. gadā ar Regulu (EK) Nr. 1601/2001 (3) noteica galīgo antidempinga maksājumu 9,7 % līdz 50,7 % apmērā tādu dažu veidu dzelzs vai tērauda trošu un tauvu importam, kuru izcelsme inter alia ir Krievijas Federācijā. Tāda paša līmeņa maksājumus pēc daļējas starpposma un termiņa beigu pārskatīšanas noteica ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1279/2007 (4). Pēc izmeklēšanas saistībā ar Ukrainas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importam noteikto antidempinga pasākumu apiešanu caur Moldovu Padome 2004. gada aprīlī ar Regulu (EK) Nr. 760/2004 (5) sākotnējos pasākumus piemēroja arī no Moldovas sūtītam tērauda trošu un tauvu importam. Tāpat Padome 2004. gada oktobrī ar Regulu (EK) Nr. 1886/2004 (6) sākotnējos pasākumus, kas bija piemēroti ĶTR, attiecināja arī uz tādu tērauda trošu un tauvu importu, kas sūtītas no Marokas. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2001. gadā ar Regulu (EK) Nr. 1601/2001 (3) noteica galīgo antidempinga maksājumu 9,7 % līdz 50,7 % apmērā tādu dažu veidu dzelzs vai tērauda trošu un tauvu importam, kuru izcelsme inter alia ir Krievijas Federācijā. Tāda paša līmeņa maksājumus pēc daļējas starpposma un termiņa beigu pārskatīšanas noteica ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1279/2007 (4). Pēc izmeklēšanas saistībā ar Ukrainas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importam noteikto antidempinga pasākumu apiešanu caur Moldovu Padome 2004. gada aprīlī ar Regulu (EK) Nr. 760/2004 (5) sākotnējos pasākumus piemēroja arī no Moldovas sūtītam tērauda trošu un tauvu importam. Tāpat Padome 2004. gada oktobrī ar Regulu (EK) Nr. 1886/2004 (6) sākotnējos pasākumus, kas bija piemēroti ĶTR, attiecināja arī uz tādu tērauda trošu un tauvu importu, kas sūtītas no Marokas.

| (3) | Ar Īstenošanas regulu (EK) Nr. 1858/2005 (7) Padome pēc termiņu beigu pārskatīšanas saglabāja sākotnējos pasākumus saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. Turpmāk šie pasākumi tiks dēvēti par “spēkā esošajiem pasākumiem”, bet termiņa beigu izmeklēšana – par “pēdējo izmeklēšanu”. Pēc izmeklēšanas saistībā ar tādu ĶTR izcelsmes tērauda trošu un tauvu importam noteikto antidempinga pasākumu apiešanu, kas nosūtītas no Korejas Republikas, Padome 2010. gada maijā ar Regulu (ES) Nr. 400/2010 (8) sākotnējos pasākumus piemēroja arī no Korejas Republikas sūtītu tērauda trošu un tauvu importam. |
| --- | --- |

(3)

Ar Īstenošanas regulu (EK) Nr. 1858/2005 (7) Padome pēc termiņu beigu pārskatīšanas saglabāja sākotnējos pasākumus saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. Turpmāk šie pasākumi tiks dēvēti par “spēkā esošajiem pasākumiem”, bet termiņa beigu izmeklēšana – par “pēdējo izmeklēšanu”. Pēc izmeklēšanas saistībā ar tādu ĶTR izcelsmes tērauda trošu un tauvu importam noteikto antidempinga pasākumu apiešanu, kas nosūtītas no Korejas Republikas, Padome 2010. gada maijā ar Regulu (ES) Nr. 400/2010 (8) sākotnējos pasākumus piemēroja arī no Korejas Republikas sūtītu tērauda trošu un tauvu importam.

2.   Termiņa beigu pārskatīšanas pieprasījums

| (4) | Komisija 2010. gada 13. novembrī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu informēja par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) (9) attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Ķīnas Tautas Republikas, Dienvidāfrikas un Ukrainas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importam saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2010. gada 13. novembrī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu informēja par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) (9) attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Ķīnas Tautas Republikas, Dienvidāfrikas un Ukrainas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importam saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

| (5) | Pārskatīšanu sāka pēc tam, kad pamatotu pieprasījumu iesniedza Eiropas Savienības Stiepļu trošu ražotāju sadarbības komiteja (EWRIS) (“pieprasījuma iesniedzējs”) to Savienības ražotāju vārdā, kuri pārstāvēja nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 60 %, no kopējās tērauda trošu un tauvu produkcijas Savienībā. Pieprasījums bija pamatots ar to, ka, beidzoties pasākumiem, varētu turpināties vai atkārtoties dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei (“SRN”). |
| --- | --- |

(5)

Pārskatīšanu sāka pēc tam, kad pamatotu pieprasījumu iesniedza Eiropas Savienības Stiepļu trošu ražotāju sadarbības komiteja (EWRIS) (“pieprasījuma iesniedzējs”) to Savienības ražotāju vārdā, kuri pārstāvēja nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 60 %, no kopējās tērauda trošu un tauvu produkcijas Savienībā. Pieprasījums bija pamatots ar to, ka, beidzoties pasākumiem, varētu turpināties vai atkārtoties dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei (“SRN”).

| (6) | Ņemot vērā to, ka nebija šādu pierādījumu par importu no Indijas, pieprasījuma iesniedzējs neprasīja sākt termiņa beigu pārskatīšanu attiecībā uz Indijas izcelsmes preču importu. Tādēļ pasākumi, ko piemēroja Indijas izcelsmes importam, tika izbeigti 2010. gada 17. novembrī (10). |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā to, ka nebija šādu pierādījumu par importu no Indijas, pieprasījuma iesniedzējs neprasīja sākt termiņa beigu pārskatīšanu attiecībā uz Indijas izcelsmes preču importu. Tādēļ pasākumi, ko piemēroja Indijas izcelsmes importam, tika izbeigti 2010. gada 17. novembrī (10).

3.   Izmeklēšana

| (7) | Par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja ražotājus eksportētājus, importētājus, zināmos lietotājus un to apvienības, eksportētājvalstu pārstāvjus, pieprasījuma iesniedzēju un Savienības ražotājus, kas bija minēti pārskatīšanas sākšanas pieprasījumā. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajā termiņā rakstiski izteikt savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. |
| --- | --- |

(7)

Par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja ražotājus eksportētājus, importētājus, zināmos lietotājus un to apvienības, eksportētājvalstu pārstāvjus, pieprasījuma iesniedzēju un Savienības ražotājus, kas bija minēti pārskatīšanas sākšanas pieprasījumā. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajā termiņā rakstiski izteikt savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.

| (8) | Ņemot vērā to, ka izmeklēšanā bija iesaistīti daudzi ĶTR ražotāji eksportētāji, Savienības ražotāji un importētāji, paziņojumā par procedūras sākšanu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu sākotnēji bija paredzēta pārbaude izlases veidā. Lai Komisija varētu lemt, vai tiešām nepieciešama pārbaude izlases viedā, un, ja ir, lai tā varētu veikt atlasi, iepriekš minētajām personām lūdza divu nedēļu laikā pēc procedūras sākšanas pieteikties Komisijā un sniegt tai informāciju, kas prasīta paziņojumā par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā to, ka izmeklēšanā bija iesaistīti daudzi ĶTR ražotāji eksportētāji, Savienības ražotāji un importētāji, paziņojumā par procedūras sākšanu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu sākotnēji bija paredzēta pārbaude izlases veidā. Lai Komisija varētu lemt, vai tiešām nepieciešama pārbaude izlases viedā, un, ja ir, lai tā varētu veikt atlasi, iepriekš minētajām personām lūdza divu nedēļu laikā pēc procedūras sākšanas pieteikties Komisijā un sniegt tai informāciju, kas prasīta paziņojumā par procedūras sākšanu.

| (9) | Ņemot vērā to, ka tikai viens ĶTR ražotājs eksportētājs sniedza paziņojumā par procedūras sākšanu prasīto informāciju un pauda vēlmi turpmāk sadarboties ar Komisiju, tika nolemts ĶTR ražotājiem eksportētājiem nepiemērot pārbaudi izlases veidā un nosūtīt anketu iepriekš minētajam ražotājam. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā to, ka tikai viens ĶTR ražotājs eksportētājs sniedza paziņojumā par procedūras sākšanu prasīto informāciju un pauda vēlmi turpmāk sadarboties ar Komisiju, tika nolemts ĶTR ražotājiem eksportētājiem nepiemērot pārbaudi izlases veidā un nosūtīt anketu iepriekš minētajam ražotājam.

| (10) | Kopā 20 Savienības ražotāji/ražotāju grupas iesniedza paziņojumā par procedūras sākšanu prasīto informāciju un pauda vēlmi sadarboties ar Komisiju. Pamatojoties uz Savienības ražotāju/ražotāju grupu sniegto informāciju, Komisija izveidoja trīs ražotāju/ražotāju grupu izlasi, kas tika atzīta par pietiekami reprezentatīvu attiecībā uz SRN, ņemot vērā līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas apjomus Savienībā. |
| --- | --- |

(10)

Kopā 20 Savienības ražotāji/ražotāju grupas iesniedza paziņojumā par procedūras sākšanu prasīto informāciju un pauda vēlmi sadarboties ar Komisiju. Pamatojoties uz Savienības ražotāju/ražotāju grupu sniegto informāciju, Komisija izveidoja trīs ražotāju/ražotāju grupu izlasi, kas tika atzīta par pietiekami reprezentatīvu attiecībā uz SRN, ņemot vērā līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas apjomus Savienībā.

| (11) | Astoņi importētāji iesniedza paziņojumā par procedūras sākšanu prasīto informāciju un pauda vēlmi sadarboties ar Komisiju. Tomēr, tā kā tikai divi no tiem bija faktiski importējuši attiecīgo ražojumu, Komisija nolēma nepiemērot pārbaudi izlases veidā un nosūtīt anketu iepriekš minētajiem importētājiem. |
| --- | --- |

(11)

Astoņi importētāji iesniedza paziņojumā par procedūras sākšanu prasīto informāciju un pauda vēlmi sadarboties ar Komisiju. Tomēr, tā kā tikai divi no tiem bija faktiski importējuši attiecīgo ražojumu, Komisija nolēma nepiemērot pārbaudi izlases veidā un nosūtīt anketu iepriekš minētajiem importētājiem.

| (12) | Tāpēc anketas nosūtīja trīs atlasītajiem Savienības ražotājiem/ražotāju grupām, diviem importētājiem un visiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem attiecīgajās trīs valstīs. |
| --- | --- |

(12)

Tāpēc anketas nosūtīja trīs atlasītajiem Savienības ražotājiem/ražotāju grupām, diviem importētājiem un visiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem attiecīgajās trīs valstīs.

| (13) | ĶTR ražotājs eksportētājs, kas aizpildīja atlases veidlapu, vēlāk neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Tāpēc tiek uzskatīts, ka izmeklēšanā nesadarbojās neviens ražotājs eksportētājs no ĶTR. |
| --- | --- |

(13)

ĶTR ražotājs eksportētājs, kas aizpildīja atlases veidlapu, vēlāk neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Tāpēc tiek uzskatīts, ka izmeklēšanā nesadarbojās neviens ražotājs eksportētājs no ĶTR.

| (14) | Izmeklēšanas sākšanas laikā viens ražotājs eksportētājs no Ukrainas iesniedza nepilnīgu informāciju. Šis ražotājs tika lūgts aizpildīt anketu, tomēr tas neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Tāpēc tiek uzskatīts, ka izmeklēšanā nesadarbojās neviens ražotājs eksportētājs no Ukrainas. |
| --- | --- |

(14)

Izmeklēšanas sākšanas laikā viens ražotājs eksportētājs no Ukrainas iesniedza nepilnīgu informāciju. Šis ražotājs tika lūgts aizpildīt anketu, tomēr tas neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Tāpēc tiek uzskatīts, ka izmeklēšanā nesadarbojās neviens ražotājs eksportētājs no Ukrainas.

| (15) | Aizpildītu anketu iesniedza viens ražotājs eksportētājs no Dienvidāfrikas. |
| --- | --- |

(15)

Aizpildītu anketu iesniedza viens ražotājs eksportētājs no Dienvidāfrikas.

| (16) | Aizpildītas anketas tika saņemtas arī no visiem trim atlasītajiem Savienības ražotājiem/ražotāju grupām, diviem importētājiem un viena lietotāja. |
| --- | --- |

(16)

Aizpildītas anketas tika saņemtas arī no visiem trim atlasītajiem Savienības ražotājiem/ražotāju grupām, diviem importētājiem un viena lietotāja.

| (17) | Komisija apkopoja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un radītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādu uzņēmumu telpās:






  a) | Savienības ražotāji:






  — | CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Vācija, |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Komisija apkopoja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un radītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādu uzņēmumu telpās:

a)

Savienības ražotāji:

—

CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Vācija,

| — | BRIDON Group, ko veido divi uzņēmumi: Bridon International Ltd, Apvienotā Karaliste, un BRIDON International GmbH, Vācija, |
| --- | --- |

—

BRIDON Group, ko veido divi uzņēmumi: Bridon International Ltd, Apvienotā Karaliste, un BRIDON International GmbH, Vācija,

| — | REDAELLI Tecna Spa, Itālija; |
| --- | --- |

—

REDAELLI Tecna Spa, Itālija;

| b) | ražotājs eksportētājs Dienvidāfrikā:






  — | SCAW South Africa Ltd, Dienvidāfrika; |
| --- | --- | --- |

b)

ražotājs eksportētājs Dienvidāfrikā:

—

SCAW South Africa Ltd, Dienvidāfrika;

| c) | importētāji:






  — | HEKO Industrieerzeugnisse GmbH, Vācija, |
| --- | --- | --- |

c)

importētāji:

—

HEKO Industrieerzeugnisse GmbH, Vācija,

| — | SENTECH International, Francija; |
| --- | --- |

—

SENTECH International, Francija;

| d) | lietotājs:






  — | ASCENSORES ORONA S coop, Spānija. |
| --- | --- | --- |

d)

lietotājs:

—

ASCENSORES ORONA S coop, Spānija.

| (18) | Izmeklēšana attiecībā uz dempinga un nodarītā kaitējuma turpināšanos vai atkārtošanos aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. oktobra līdz 2010. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtējumam būtiskās tendences tika analizētas par laikposmu no 2007. gada 1. janvāra līdz PIP beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(18)

Izmeklēšana attiecībā uz dempinga un nodarītā kaitējuma turpināšanos vai atkārtošanos aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. oktobra līdz 2010. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtējumam būtiskās tendences tika analizētas par laikposmu no 2007. gada 1. janvāra līdz PIP beigām (“attiecīgais periods”).

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

1.   Attiecīgais ražojums

| (19) | Ražojums, uz kuru attiecas pārskatīšana, ir tas pats, uz ko attiecās gan sākotnējā izmeklēšana, gan pēdējā izmeklēšana un saistībā ar ko tika noteikti spēkā esošie pasākumi, proti, tās ir tērauda troses un tauvas, tostarp slēgtas konstrukcijas troses, izņemot nerūsējoša tērauda troses un tauvas, kuru maksimālais šķērsgriezuma diametrs pārsniedz 3 mm (nozares terminoloģijā tās bieži apzīmē ar “SWR”) un kuras pašlaik klasificētas ar KN kodiem ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 un ex 7312 10 98 (“attiecīgais ražojums”). |
| --- | --- |

(19)

Ražojums, uz kuru attiecas pārskatīšana, ir tas pats, uz ko attiecās gan sākotnējā izmeklēšana, gan pēdējā izmeklēšana un saistībā ar ko tika noteikti spēkā esošie pasākumi, proti, tās ir tērauda troses un tauvas, tostarp slēgtas konstrukcijas troses, izņemot nerūsējoša tērauda troses un tauvas, kuru maksimālais šķērsgriezuma diametrs pārsniedz 3 mm (nozares terminoloģijā tās bieži apzīmē ar “SWR”) un kuras pašlaik klasificētas ar KN kodiem ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 un ex 7312 10 98 (“attiecīgais ražojums”).

2.   Līdzīgais ražojums

| (20) | Šajā pārskatīšanas izmeklēšanā apstiprinājās sākotnējā un pēdējā izmeklēšanā konstatētais, proti, ka gan ĶTR un Ukrainā ražotajām SWR, ko eksportē uz Savienību, gan SWR, ko ražo un pārdod Dienvidāfrikas iekšzemes tirgū un eksportē uz Savienību, gan SWR, ko ražo un pārdod analogās valsts, Turcijas, iekšzemes tirgū, gan arī SWR, ko Savienības ražotāji ražo un pārdod Savienībā, ir vienādas fiziskās un tehniskās pamatīpašības un galalietojumi, tādēļ tās tika atzītas par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(20)

Šajā pārskatīšanas izmeklēšanā apstiprinājās sākotnējā un pēdējā izmeklēšanā konstatētais, proti, ka gan ĶTR un Ukrainā ražotajām SWR, ko eksportē uz Savienību, gan SWR, ko ražo un pārdod Dienvidāfrikas iekšzemes tirgū un eksportē uz Savienību, gan SWR, ko ražo un pārdod analogās valsts, Turcijas, iekšzemes tirgū, gan arī SWR, ko Savienības ražotāji ražo un pārdod Savienībā, ir vienādas fiziskās un tehniskās pamatīpašības un galalietojumi, tādēļ tās tika atzītas par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

| (21) | Importētājs izvirzīja argumentu, kas tika minēts arī Eiropas Stiepļu trošu importētāju asociācijas (EWRIA) veiktajā pēdējā izmeklēšanā. Tas apgalvoja, ka attiecīgais ražojums un Savienībā ražotais un tirgotais ražojums būtiski atšķiras un ka ir jānodala vispārēja pielietojuma troses un speciāla pielietojuma troses. Šie argumenti ir sīki iztirzāti gan sākotnējā regulā, gan pēdējā regulā, ar ko nosaka pagaidu un galīgos pasākumus attiecīgā ražojuma importam. Turklāt spriedumā lietā T-369/08 “EWRIA pret Eiropas Komisiju” Vispārējā tiesa nosprieda, ka Komisija nav pieļāvusi acīmredzamu kļūdu vērtējumā, izmeklēšanās nenodalot vispārēja pielietojuma troses un speciāla pielietojuma troses, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem (11). |
| --- | --- |

(21)

Importētājs izvirzīja argumentu, kas tika minēts arī Eiropas Stiepļu trošu importētāju asociācijas (EWRIA) veiktajā pēdējā izmeklēšanā. Tas apgalvoja, ka attiecīgais ražojums un Savienībā ražotais un tirgotais ražojums būtiski atšķiras un ka ir jānodala vispārēja pielietojuma troses un speciāla pielietojuma troses. Šie argumenti ir sīki iztirzāti gan sākotnējā regulā, gan pēdējā regulā, ar ko nosaka pagaidu un galīgos pasākumus attiecīgā ražojuma importam. Turklāt spriedumā lietā T-369/08 “EWRIA pret Eiropas Komisiju” Vispārējā tiesa nosprieda, ka Komisija nav pieļāvusi acīmredzamu kļūdu vērtējumā, izmeklēšanās nenodalot vispārēja pielietojuma troses un speciāla pielietojuma troses, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem (11).

| (22) | Ņemot vērā to, ka importētājs neizvirzīja nekādus jaunus argumentus, kas pierādītu, ka ir mainījušies apstākļi, uz kuru pamata izdarīti sākotnējie atzinumi, tika apstiprināti gan sākotnējā, gan pēdējā regulā izdarītie secinājumi. |
| --- | --- |

(22)

Ņemot vērā to, ka importētājs neizvirzīja nekādus jaunus argumentus, kas pierādītu, ka ir mainījušies apstākļi, uz kuru pamata izdarīti sākotnējie atzinumi, tika apstiprināti gan sākotnējā, gan pēdējā regulā izdarītie secinājumi.

C.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

| (23) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika analizēts, vai dempings varētu turpināties vai atkārtoties pēc spēkā esošo pasākumu izbeigšanas. |
| --- | --- |

(23)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika analizēts, vai dempings varētu turpināties vai atkārtoties pēc spēkā esošo pasākumu izbeigšanas.

1.   Ievada piezīmes

| (24) | Attiecībā uz ĶTR un Ukrainu neviens ražotājs eksportētājs nesadarbojās pilnībā. Pieteicās viens ražotājs eksportētājs no Ukrainas un viens ražotājs eksportētājs no ĶTR, un tiem tika nosūtītas ražotājiem eksportētājiem paredzētās anketas. To atbildes uz anketas jautājumiem tika uzskatītas par nepilnīgām un nekonsekventām, un pārbaudes apmeklējumus viņu telpās neveica. Attiecīgos uzņēmumus pienācīgi rakstiski informēja, ka šādos apstākļos saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tiks izmantoti pieejamie fakti. Dienvidāfrikas vienīgais zināmais ražotājs eksportētājs PIP laikā iesniedza informāciju par savu eksporta pārdošanas apjomu uz Savienību, kas atbilda visam Dienvidāfrikas eksporta pārdošanas apjomam uz Savienību attiecīgajā laikposmā. |
| --- | --- |

(24)

Attiecībā uz ĶTR un Ukrainu neviens ražotājs eksportētājs nesadarbojās pilnībā. Pieteicās viens ražotājs eksportētājs no Ukrainas un viens ražotājs eksportētājs no ĶTR, un tiem tika nosūtītas ražotājiem eksportētājiem paredzētās anketas. To atbildes uz anketas jautājumiem tika uzskatītas par nepilnīgām un nekonsekventām, un pārbaudes apmeklējumus viņu telpās neveica. Attiecīgos uzņēmumus pienācīgi rakstiski informēja, ka šādos apstākļos saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tiks izmantoti pieejamie fakti. Dienvidāfrikas vienīgais zināmais ražotājs eksportētājs PIP laikā iesniedza informāciju par savu eksporta pārdošanas apjomu uz Savienību, kas atbilda visam Dienvidāfrikas eksporta pārdošanas apjomam uz Savienību attiecīgajā laikposmā.

| (25) | PIP laikā Eurostat reģistrētais kopējais SWR importa apjoms no ĶTR, Dienvidāfrikas un Ukrainas bija 4 833 tonnas, kas bija 2,4 % no Savienības tirgus daļas. Pēdējās izmeklēšanas laikā kopējais importa apjoms no attiecīgajām valstīm bija 3 915 tonnas, kas atbilda 2,2 % no Savienības tirgus daļas. |
| --- | --- |

(25)

PIP laikā Eurostat reģistrētais kopējais SWR importa apjoms no ĶTR, Dienvidāfrikas un Ukrainas bija 4 833 tonnas, kas bija 2,4 % no Savienības tirgus daļas. Pēdējās izmeklēšanas laikā kopējais importa apjoms no attiecīgajām valstīm bija 3 915 tonnas, kas atbilda 2,2 % no Savienības tirgus daļas.

2.   Importa dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

| (26) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 9. punktu, ja apstākļi nebija mainījušies un ja bija pieejama informācija, tika izmantotas tās pašas metodes, kas sākotnējā izmeklēšanā. Nesadarbošanās gadījumā, piemēram, ĶTR un Ukrainas gadījumā, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tika izmantoti pieejamie fakti. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 9. punktu, ja apstākļi nebija mainījušies un ja bija pieejama informācija, tika izmantotas tās pašas metodes, kas sākotnējā izmeklēšanā. Nesadarbošanās gadījumā, piemēram, ĶTR un Ukrainas gadījumā, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tika izmantoti pieejamie fakti.

2.1.   ĶTR

| (27) | PIP laikā Eurostat reģistrētais kopējais SWR importa apjoms no ĶTR bija 4 530 tonnas, kas atbilda 2,2 % no Savienības tirgus daļas. |
| --- | --- |

(27)

PIP laikā Eurostat reģistrētais kopējais SWR importa apjoms no ĶTR bija 4 530 tonnas, kas atbilda 2,2 % no Savienības tirgus daļas.

2.1.1.   Analogā valsts

| (28) | Tā kā ĶTR ir pārejas ekonomikas valsts, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība bija jānosaka, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta attiecīgā trešā valstī ar tirgus ekonomiku. |
| --- | --- |

(28)

Tā kā ĶTR ir pārejas ekonomikas valsts, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība bija jānosaka, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta attiecīgā trešā valstī ar tirgus ekonomiku.

| (29) | Pēdējā izmeklēšanā normālās vērtības noteikšanai kā analogo valsti izmantoja Turciju. Arī šajā izmeklēšanā pieprasījuma iesniedzējs ierosināja izmantot Turciju. Neviens neiebilda pret šādu analogās valsts izvēli. |
| --- | --- |

(29)

Pēdējā izmeklēšanā normālās vērtības noteikšanai kā analogo valsti izmantoja Turciju. Arī šajā izmeklēšanā pieprasījuma iesniedzējs ierosināja izmantot Turciju. Neviens neiebilda pret šādu analogās valsts izvēli.

| (30) | Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka Turcijā ir konkurējošs SWR tirgus, kur trīs vietējie ražotāji nodrošina aptuveni 53 % no tirgus un ar tiem konkurē imports no citām trešām valstīm. Turcijā nav noteikti ievedmuitas nodokļi attiecīgajam ražojumam, tāpat nepastāv ierobežojumi SWR importam Turcijā. Visbeidzot, kā minēts 20. apsvērumā, Turcijas iekšzemes tirgū ražotais un pārdotais ražojums ir līdzīgs ražojumam, ko ĶTR ražotājs eksportētājs eksportē uz Savienību. |
| --- | --- |

(30)

Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka Turcijā ir konkurējošs SWR tirgus, kur trīs vietējie ražotāji nodrošina aptuveni 53 % no tirgus un ar tiem konkurē imports no citām trešām valstīm. Turcijā nav noteikti ievedmuitas nodokļi attiecīgajam ražojumam, tāpat nepastāv ierobežojumi SWR importam Turcijā. Visbeidzot, kā minēts 20. apsvērumā, Turcijas iekšzemes tirgū ražotais un pārdotais ražojums ir līdzīgs ražojumam, ko ĶTR ražotājs eksportētājs eksportē uz Savienību.

| (31) | Tāpēc ir secināts, ka Turcija ir piemērota analogā valsts normālās vērtības noteikšanai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(31)

Tāpēc ir secināts, ka Turcija ir piemērota analogā valsts normālās vērtības noteikšanai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu.

2.1.2.   Normālā vērtība

| (32) | Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam normālo vērtību noteica, pamatojoties uz informāciju, ko sniedza analogās valsts ražotājs, kurš bija piekritis sadarboties, t. i., pamatojoties uz cenu, kādu Turcijas iekšzemes tirgū ir maksājuši vai maksās nesaistīti pircēji. Tika izvērtēta šā ražotāja sniegtā informācija un atzīts, ka šie pārdevumi ir veikti parastā tirdzniecības apritē un ir reprezentatīvi. |
| --- | --- |

(32)

Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam normālo vērtību noteica, pamatojoties uz informāciju, ko sniedza analogās valsts ražotājs, kurš bija piekritis sadarboties, t. i., pamatojoties uz cenu, kādu Turcijas iekšzemes tirgū ir maksājuši vai maksās nesaistīti pircēji. Tika izvērtēta šā ražotāja sniegtā informācija un atzīts, ka šie pārdevumi ir veikti parastā tirdzniecības apritē un ir reprezentatīvi.

| (33) | Tādējādi normālo vērtību noteica kā sadarbībā iesaistītā Turcijas ražotāja vidējo svērto pārdošanas cenu nesaistītiem pircējiem iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(33)

Tādējādi normālo vērtību noteica kā sadarbībā iesaistītā Turcijas ražotāja vidējo svērto pārdošanas cenu nesaistītiem pircējiem iekšzemes tirgū.

2.1.3.   Eksporta cena

| (34) | Tā kā ĶTR ražotāji nesadarbojās, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu eksporta cenu noteica, pamatojoties uz publiski pieejamo informāciju. Atbilstīgi pamatregulas 14. panta 6. punktam apkopoto informāciju atzina par atbilstošāku dempinga starpības aprēķināšanai nekā Eurostat informāciju, jo attiecīgie KN kodi aptver plašāku ražojumu spektru nekā tikai attiecīgais ražojums, kas noteikts 19. apsvērumā. |
| --- | --- |

(34)

Tā kā ĶTR ražotāji nesadarbojās, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu eksporta cenu noteica, pamatojoties uz publiski pieejamo informāciju. Atbilstīgi pamatregulas 14. panta 6. punktam apkopoto informāciju atzina par atbilstošāku dempinga starpības aprēķināšanai nekā Eurostat informāciju, jo attiecīgie KN kodi aptver plašāku ražojumu spektru nekā tikai attiecīgais ražojums, kas noteikts 19. apsvērumā.

2.1.4.   Salīdzinājums

| (35) | Lai nodrošinātu ražotāju normālās vērtības un eksporta cenas taisnīgu salīdzinājumu, pamatojoties uz ražotāja cenu un tajā pašā tirdzniecības līmenī, tika pienācīgi ņemtas vērā atšķirības, par kurām atzina, ka tās ietekmē cenu salīdzināmību. Šīs korekcijas tika veiktas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, ņemot vērā transporta un apdrošināšanas izmaksas. |
| --- | --- |

(35)

Lai nodrošinātu ražotāju normālās vērtības un eksporta cenas taisnīgu salīdzinājumu, pamatojoties uz ražotāja cenu un tajā pašā tirdzniecības līmenī, tika pienācīgi ņemtas vērā atšķirības, par kurām atzina, ka tās ietekmē cenu salīdzināmību. Šīs korekcijas tika veiktas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, ņemot vērā transporta un apdrošināšanas izmaksas.

2.1.5.   Dempinga starpība

| (36) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpību noteica, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto cenu eksportam uz Savienību. Šis salīdzinājums parādīja, ka pastāv ievērojams dempings aptuveni 38 % apmērā. |
| --- | --- |

(36)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpību noteica, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto cenu eksportam uz Savienību. Šis salīdzinājums parādīja, ka pastāv ievērojams dempings aptuveni 38 % apmērā.

2.2.   Dienvidāfrika

| (37) | PIP laikā Eurostat reģistrētais kopējais SWR importa apjoms no Dienvidāfrikas bija 281 tonna, kas atbilda 0,1 % no Savienības tirgus daļas, t. i., bija minimāls. Vienīgais zināmais ražotājs eksportētājs veidoja 100 % no šā importa. |
| --- | --- |

(37)

PIP laikā Eurostat reģistrētais kopējais SWR importa apjoms no Dienvidāfrikas bija 281 tonna, kas atbilda 0,1 % no Savienības tirgus daļas, t. i., bija minimāls. Vienīgais zināmais ražotājs eksportētājs veidoja 100 % no šā importa.

2.2.1.   Normālā vērtība

| (38) | Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 1. punktam normālo vērtību noteica, pamatojoties uz cenu, kādu Dienvidāfrikas iekšzemes tirgū ir maksājuši vai maksās nesaistīti pircēji, jo tika atzīts, ka šie pārdevumi veikti parastā tirdzniecības apritē un ir reprezentatīvi. |
| --- | --- |

(38)

Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 1. punktam normālo vērtību noteica, pamatojoties uz cenu, kādu Dienvidāfrikas iekšzemes tirgū ir maksājuši vai maksās nesaistīti pircēji, jo tika atzīts, ka šie pārdevumi veikti parastā tirdzniecības apritē un ir reprezentatīvi.

2.2.2.   Eksporta cena

| (39) | Ņemot vērā to, ka viss attiecīgā ražojuma pārdotais eksporta apjoms bija pārdots tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski samaksāto vai maksājamo cenu. |
| --- | --- |

(39)

Ņemot vērā to, ka viss attiecīgā ražojuma pārdotais eksporta apjoms bija pārdots tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski samaksāto vai maksājamo cenu.

2.2.3.   Salīdzinājums

| (40) | Lai nodrošinātu ražotāju normālās vērtības un eksporta cenas taisnīgu salīdzinājumu, pamatojoties uz ražotāja cenu un tajā pašā tirdzniecības līmenī, tika pienācīgi ņemtas vērā atšķirības, par kurām apgalvo un ir pierādīts, ka tās ietekmē cenu salīdzināmību. Šīs korekcijas tika veiktas, ņemot vērā transporta, apdrošināšanas un kredītu izmaksas, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu. |
| --- | --- |

(40)

Lai nodrošinātu ražotāju normālās vērtības un eksporta cenas taisnīgu salīdzinājumu, pamatojoties uz ražotāja cenu un tajā pašā tirdzniecības līmenī, tika pienācīgi ņemtas vērā atšķirības, par kurām apgalvo un ir pierādīts, ka tās ietekmē cenu salīdzināmību. Šīs korekcijas tika veiktas, ņemot vērā transporta, apdrošināšanas un kredītu izmaksas, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu.

2.2.4.   Dempinga starpība

| (41) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpību noteica, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto cenu eksportam uz Savienību katram ražojuma veidam. Šis salīdzinājums parādīja, ka pastāv dempings aptuveni 17 % apmērā, kas ir mazāks nekā sākotnējā izmeklēšanā konstatētā 38,6 % dempinga starpība. |
| --- | --- |

(41)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpību noteica, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto cenu eksportam uz Savienību katram ražojuma veidam. Šis salīdzinājums parādīja, ka pastāv dempings aptuveni 17 % apmērā, kas ir mazāks nekā sākotnējā izmeklēšanā konstatētā 38,6 % dempinga starpība.

2.3.   Ukraina

| (42) | PIP laikā Eurostat reģistrētais kopējais SWR importa apjoms no Ukrainas bija 22 tonnas, kas atbilda mazāk nekā 0,1 % no Savienības tirgus daļas, t. i., bija de minimis līmenī. |
| --- | --- |

(42)

PIP laikā Eurostat reģistrētais kopējais SWR importa apjoms no Ukrainas bija 22 tonnas, kas atbilda mazāk nekā 0,1 % no Savienības tirgus daļas, t. i., bija de minimis līmenī.

2.3.1.   Normālā vērtība

| (43) | Atbilstīgi pamatregulas 18. pantam normālo vērtību noteica, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju, kas atbilda nesaistītu pircēju samaksātajai vai maksājamajai cenai Ukrainas iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(43)

Atbilstīgi pamatregulas 18. pantam normālo vērtību noteica, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju, kas atbilda nesaistītu pircēju samaksātajai vai maksājamajai cenai Ukrainas iekšzemes tirgū.

2.3.2.   Eksporta cena

| (44) | Tā kā Ukrainas ražotāji nesadarbojās, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu eksporta cenu noteica, pamatojoties uz publiski pieejamo informāciju. Atbilstīgi pamatregulas 14. panta 6. punktam apkopoto informāciju atzina par atbilstošāku dempinga starpības aprēķināšanai, jo šī informācija precīzi aptvēra attiecīgo ražojumu, kas noteikts 19. apsvērumā. |
| --- | --- |

(44)

Tā kā Ukrainas ražotāji nesadarbojās, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu eksporta cenu noteica, pamatojoties uz publiski pieejamo informāciju. Atbilstīgi pamatregulas 14. panta 6. punktam apkopoto informāciju atzina par atbilstošāku dempinga starpības aprēķināšanai, jo šī informācija precīzi aptvēra attiecīgo ražojumu, kas noteikts 19. apsvērumā.

2.3.3.   Salīdzinājums

| (45) | Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, eksporta cenu koriģēja, ņemot vērā pieprasījuma iesniedzēja pārskatīšanas pieprasījumā norādītās jūras pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu. Tādējādi tika noteikts, ka PIP laikā dempinga starpība pārsniedza 80 %. |
| --- | --- |

(45)

Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, eksporta cenu koriģēja, ņemot vērā pieprasījuma iesniedzēja pārskatīšanas pieprasījumā norādītās jūras pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu. Tādējādi tika noteikts, ka PIP laikā dempinga starpība pārsniedza 80 %.

3.   Iespējamās importa izmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā

3.1.   Ievada piezīmes

| (46) | Neviens no 28 zināmajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem nesadarbojās. |
| --- | --- |

(46)

Neviens no 28 zināmajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem nesadarbojās.

| (47) | Divi pārskatīšanas pieprasījumā minētie Dienvidāfrikas ražotāji eksportētāji atbildēja uz Komisijas jautājumiem, bet tikai viens no ražotājiem, kas bija ieinteresēts eksportēt uz Savienību, sadarbojās un aizpildīja anketu. Nav zināmi citi ražotāji Dienvidāfrikā. |
| --- | --- |

(47)

Divi pārskatīšanas pieprasījumā minētie Dienvidāfrikas ražotāji eksportētāji atbildēja uz Komisijas jautājumiem, bet tikai viens no ražotājiem, kas bija ieinteresēts eksportēt uz Savienību, sadarbojās un aizpildīja anketu. Nav zināmi citi ražotāji Dienvidāfrikā.

| (48) | Ukrainā zināmais ražotājs eksportētājs pārtrauca sadarbību, kā paskaidrots 14. apsvērumā. Nav zināmi citi ražotāji Ukrainā. |
| --- | --- |

(48)

Ukrainā zināmais ražotājs eksportētājs pārtrauca sadarbību, kā paskaidrots 14. apsvērumā. Nav zināmi citi ražotāji Ukrainā.

3.2.   ĶTR

3.2.1.   Ievada piezīmes

| (49) | Sākotnējā izmeklēšanā visiem ĶTR uzņēmumiem piemēroja vienotu antidempinga maksājumu 60,4 % apmērā. Importa apjomi no ĶTR būtiski samazinājās no 11 484 tonnām sākotnējās izmeklēšanas periodā (ES 15) līdz 1 942 tonnām pēdējās izmeklēšanas PIP laikā (ES 25), bet tad atkal palielinājās līdz 4 530 tonnām pašreizējā PIP laikā. Tomēr importa apjomam no ĶTR kopš 2001. gada ir tendence pieaugt. Pašreizējā ĶTR tirgus daļa ir aptuveni 2,2 %. |
| --- | --- |

(49)

Sākotnējā izmeklēšanā visiem ĶTR uzņēmumiem piemēroja vienotu antidempinga maksājumu 60,4 % apmērā. Importa apjomi no ĶTR būtiski samazinājās no 11 484 tonnām sākotnējās izmeklēšanas periodā (ES 15) līdz 1 942 tonnām pēdējās izmeklēšanas PIP laikā (ES 25), bet tad atkal palielinājās līdz 4 530 tonnām pašreizējā PIP laikā. Tomēr importa apjomam no ĶTR kopš 2001. gada ir tendence pieaugt. Pašreizējā ĶTR tirgus daļa ir aptuveni 2,2 %.

| (50) | Lai noteiktu, vai pasākumu atcelšanas gadījumā dempings varētu turpināties, tika pētīta to ražotāju cenu noteikšanas prakse, kuri eksportē uz citiem eksporta tirgiem, eksporta cenas uz Savienību, ražošanas jaudas un pasākumu apiešanas prakse. Informāciju par eksportētāju importa cenām noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem, informāciju par eksporta apjomiem un cenām noteica, pamatojoties uz ĶTR statistikas datiem, bet informāciju par ražošanas jaudu – pamatojoties uz pieprasījumā iekļauto informāciju. Eurostat datus atzina par pašiem piemērotākajiem salīdzināšanai ar ĶTR statistikas informāciju, jo saskaņā ar nākamo apsvērumu bija iespējams salīdzināt tikai plašāku ražojumu klāstu. |
| --- | --- |

(50)

Lai noteiktu, vai pasākumu atcelšanas gadījumā dempings varētu turpināties, tika pētīta to ražotāju cenu noteikšanas prakse, kuri eksportē uz citiem eksporta tirgiem, eksporta cenas uz Savienību, ražošanas jaudas un pasākumu apiešanas prakse. Informāciju par eksportētāju importa cenām noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem, informāciju par eksporta apjomiem un cenām noteica, pamatojoties uz ĶTR statistikas datiem, bet informāciju par ražošanas jaudu – pamatojoties uz pieprasījumā iekļauto informāciju. Eurostat datus atzina par pašiem piemērotākajiem salīdzināšanai ar ĶTR statistikas informāciju, jo saskaņā ar nākamo apsvērumu bija iespējams salīdzināt tikai plašāku ražojumu klāstu.

3.2.2.   Saistība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un eksporta cenām uz Savienību

| (51) | Statistikas informācija, kas pieejama ĶTR publiskajās datubāzēs, aptver plašāku ražojumu klāstu, nevis tikai attiecīgo ražojumu. Tādēļ, pamatojoties uz šo informāciju, nebija iespējams veikt uz citiem tirgiem eksportēto daudzumu jēgpilnu analīzi. Cenu analīze, kurai varēja izmantot ĶTR datubāzi, ir balstīta uz saprātīgiem aprēķiniem, ņemot vērā līdzīgās īpašības citiem ražojumiem, kurus iespējams iekļaut analīzē. |
| --- | --- |

(51)

Statistikas informācija, kas pieejama ĶTR publiskajās datubāzēs, aptver plašāku ražojumu klāstu, nevis tikai attiecīgo ražojumu. Tādēļ, pamatojoties uz šo informāciju, nebija iespējams veikt uz citiem tirgiem eksportēto daudzumu jēgpilnu analīzi. Cenu analīze, kurai varēja izmantot ĶTR datubāzi, ir balstīta uz saprātīgiem aprēķiniem, ņemot vērā līdzīgās īpašības citiem ražojumiem, kurus iespējams iekļaut analīzē.

| (52) | Saskaņā ar iepriekšējā apsvērumā minēto, pamatojoties uz pieejamo informāciju, tika secināts, ka no Ķīnas uz citiem eksporta tirgiem eksportēto preču vidējās cenas bija ievērojami zemākas nekā uz Savienību eksportēto preču cenas (par aptuveni 30 %, neņemot vērā samaksātos antidempinga maksājumus). Ņemot vērā to, ka saskaņā ar 36. apsvērumu eksporta pārdošana no ĶTR uz Savienību notika par dempinga cenām, tas nozīmēja, ka eksportam uz trešo valstu tirgiem, iespējams, piemēroja vēl zemākas dempinga cenas nekā eksportam uz Savienības tirgu. Turklāt tika ņemts vērā arī tas, ka eksporta cenu līmeni uz trešām valstīm var uzskatīt par rādītāju, kas liecina par iespējamo eksporta cenu līmeni uz Savienību pasākumu atcelšanas gadījumā. Pamatojoties uz šādu apsvērumu un ņemot vērā zemās cenas uz trešo valstu tirgiem, tika secināts, ka pastāv ievērojama peļņas norma, lai samazinātu eksporta cenas uz Savienību, kas savukārt atkal palielinātu dempingu. |
| --- | --- |

(52)

Saskaņā ar iepriekšējā apsvērumā minēto, pamatojoties uz pieejamo informāciju, tika secināts, ka no Ķīnas uz citiem eksporta tirgiem eksportēto preču vidējās cenas bija ievērojami zemākas nekā uz Savienību eksportēto preču cenas (par aptuveni 30 %, neņemot vērā samaksātos antidempinga maksājumus). Ņemot vērā to, ka saskaņā ar 36. apsvērumu eksporta pārdošana no ĶTR uz Savienību notika par dempinga cenām, tas nozīmēja, ka eksportam uz trešo valstu tirgiem, iespējams, piemēroja vēl zemākas dempinga cenas nekā eksportam uz Savienības tirgu. Turklāt tika ņemts vērā arī tas, ka eksporta cenu līmeni uz trešām valstīm var uzskatīt par rādītāju, kas liecina par iespējamo eksporta cenu līmeni uz Savienību pasākumu atcelšanas gadījumā. Pamatojoties uz šādu apsvērumu un ņemot vērā zemās cenas uz trešo valstu tirgiem, tika secināts, ka pastāv ievērojama peļņas norma, lai samazinātu eksporta cenas uz Savienību, kas savukārt atkal palielinātu dempingu.

3.2.3.   Saistība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenu līmeni Savienībā

| (53) | Tāpat tika secināts, ka cenas, par kādām SRN savus ražojumus pārdod Savienībā, vidēji bija ievērojami augstākas nekā ĶTR eksportētāju cenas, kas noteiktas eksportam uz citiem trešo valstu tirgiem. Fakts, ka, pateicoties attiecīgā ražojuma vispārējam cenu līmenim Savienības tirgū, tas ir ļoti pievilcīgs tirgus, attiecas arī uz ĶTR. Augstās cenas Savienības tirgū ir stimuls palielināt eksporta apjomus uz Savienību. |
| --- | --- |

(53)

Tāpat tika secināts, ka cenas, par kādām SRN savus ražojumus pārdod Savienībā, vidēji bija ievērojami augstākas nekā ĶTR eksportētāju cenas, kas noteiktas eksportam uz citiem trešo valstu tirgiem. Fakts, ka, pateicoties attiecīgā ražojuma vispārējam cenu līmenim Savienības tirgū, tas ir ļoti pievilcīgs tirgus, attiecas arī uz ĶTR. Augstās cenas Savienības tirgū ir stimuls palielināt eksporta apjomus uz Savienību.

3.2.4.   Dempinga starpība

| (54) | Kā secināts 36. apsvērumā, eksporta pārdevumi no ĶTR uz Savienību tika veikti par ievērojamām dempinga cenām salīdzinājumā ar analogās valsts normālo vērtību. Nav pamata uzskatīt, ka tad, ja nebūtu piemēroti antidempinga pasākumi, imports lielos apjomos netiktu veikts par līdzīgām dempinga cenām. |
| --- | --- |

(54)

Kā secināts 36. apsvērumā, eksporta pārdevumi no ĶTR uz Savienību tika veikti par ievērojamām dempinga cenām salīdzinājumā ar analogās valsts normālo vērtību. Nav pamata uzskatīt, ka tad, ja nebūtu piemēroti antidempinga pasākumi, imports lielos apjomos netiktu veikts par līdzīgām dempinga cenām.

3.2.5.   Neizmantotā jauda un krājumi

| (55) | Saskaņā ar pārskatīšanas pieprasījumu un ņemot vērā publiski pieejamo informāciju (t. i., informāciju, ko uzņēmumi ir publicējuši savās tīmekļa vietnēs), tika lēsts, ka visu ĶTR ražotāju eksportētāju kopējā ražošanas jauda ir aptuveni 1 355 000 tonnas. Pieprasījuma iesniedzējs ir aprēķinājis, ka ĶTR ražotāji izmanto aptuveni 63 % no jaudas, norādot, ka neizmantotā jauda ir vairāk nekā 500 000 tonnu. Turklāt pieprasījuma iesniedzējs ir sniedzis informāciju par jaunām rūpnīcām, kas tiek celtas, un iekšzemes tirgus lielumu. Tādējādi ĶTR ražotājiem ir ievērojama jaudas rezerve, kas pārsniedz ne tikai eksporta apjomu uz Savienību PIP laikā, bet arī visu kopējo patēriņu Savienībā. Tādējādi eksistē jauda, lai ievērojami palielinātu eksporta apjomu uz Savienību, jo īpaši tādēļ, ka nekas neliecina, ka trešo valstu tirgi vai iekšzemes tirgus varētu patērēt šādus papildu saražotos daudzumus. Šajā ziņā jānorāda, ka, ņemot vērā konkurējošo ražotāju lielo skaitu, maz ticams, ka ĶTR iekšzemes tirgus varētu patērēt nozīmīgu daļu no šīs jaudas rezerves. |
| --- | --- |

(55)

Saskaņā ar pārskatīšanas pieprasījumu un ņemot vērā publiski pieejamo informāciju (t. i., informāciju, ko uzņēmumi ir publicējuši savās tīmekļa vietnēs), tika lēsts, ka visu ĶTR ražotāju eksportētāju kopējā ražošanas jauda ir aptuveni 1 355 000 tonnas. Pieprasījuma iesniedzējs ir aprēķinājis, ka ĶTR ražotāji izmanto aptuveni 63 % no jaudas, norādot, ka neizmantotā jauda ir vairāk nekā 500 000 tonnu. Turklāt pieprasījuma iesniedzējs ir sniedzis informāciju par jaunām rūpnīcām, kas tiek celtas, un iekšzemes tirgus lielumu. Tādējādi ĶTR ražotājiem ir ievērojama jaudas rezerve, kas pārsniedz ne tikai eksporta apjomu uz Savienību PIP laikā, bet arī visu kopējo patēriņu Savienībā. Tādējādi eksistē jauda, lai ievērojami palielinātu eksporta apjomu uz Savienību, jo īpaši tādēļ, ka nekas neliecina, ka trešo valstu tirgi vai iekšzemes tirgus varētu patērēt šādus papildu saražotos daudzumus. Šajā ziņā jānorāda, ka, ņemot vērā konkurējošo ražotāju lielo skaitu, maz ticams, ka ĶTR iekšzemes tirgus varētu patērēt nozīmīgu daļu no šīs jaudas rezerves.

3.2.6.   Pasākumu apiešanas prakse

| (56) | Tika konstatēts, ka pasākumi, kas ir spēkā saistībā ar attiecīgā ražojuma importu no ĶTR, tika apieti, 2004. gadā veicot importu caur Maroku un 2010. gadā – caur Korejas Republiku. Tas liecina par skaidru ĶTR SWR ražotāju ieinteresētību attiecībā uz Savienības tirgu un par to nevēlēšanos konkurēt Savienības tirgū bez dempinga cenu piemērošanas. To uzskata vēl par vienu rādītāju, ka pasākumu atcelšanas gadījumā eksporta apjoms no ĶTR var palielināties un ienākt Savienības tirgū par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(56)

Tika konstatēts, ka pasākumi, kas ir spēkā saistībā ar attiecīgā ražojuma importu no ĶTR, tika apieti, 2004. gadā veicot importu caur Maroku un 2010. gadā – caur Korejas Republiku. Tas liecina par skaidru ĶTR SWR ražotāju ieinteresētību attiecībā uz Savienības tirgu un par to nevēlēšanos konkurēt Savienības tirgū bez dempinga cenu piemērošanas. To uzskata vēl par vienu rādītāju, ka pasākumu atcelšanas gadījumā eksporta apjoms no ĶTR var palielināties un ienākt Savienības tirgū par dempinga cenām.

3.3.   Dienvidāfrika

3.3.1.   Ievada piezīmes

| (57) | Dienvidāfrikā ir divi zināmi ražotāji. Kā paskaidrots iepriekš, šajā pārskatīšanas izmeklēšanā sadarbojās viens ražotājs. |
| --- | --- |

(57)

Dienvidāfrikā ir divi zināmi ražotāji. Kā paskaidrots iepriekš, šajā pārskatīšanas izmeklēšanā sadarbojās viens ražotājs.

| (58) | Otrs zināmais ražotājs neizrādīja interesi eksportēt uz Savienību un norādīja, ka tā ražošanas jauda tiek pilnībā izmantota un tas savu produkciju pārdod Dienvidāfrikas iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(58)

Otrs zināmais ražotājs neizrādīja interesi eksportēt uz Savienību un norādīja, ka tā ražošanas jauda tiek pilnībā izmantota un tas savu produkciju pārdod Dienvidāfrikas iekšzemes tirgū.

| (59) | Kopš sākotnējo pasākumu noteikšanas imports no Dienvidāfrikas ir ievērojami samazinājies. Dienvidāfrikas ražojumu importa tirgus daļa (0,1 %) PIP laikā bija zem minimālā sliekšņa un kopumā bija tikai 281 tonna. Turklāt lielākā daļa no šā importa galu galā bija paredzēta izmantošanai ārzonās, kas kopš iepriekšējās izmeklēšanas ir būtiski palielinājusies, un ES netika atmuitota. Tikai nelieli attiecīgā ražojuma daudzumi nokļuva brīvā apgrozībā ES. |
| --- | --- |

(59)

Kopš sākotnējo pasākumu noteikšanas imports no Dienvidāfrikas ir ievērojami samazinājies. Dienvidāfrikas ražojumu importa tirgus daļa (0,1 %) PIP laikā bija zem minimālā sliekšņa un kopumā bija tikai 281 tonna. Turklāt lielākā daļa no šā importa galu galā bija paredzēta izmantošanai ārzonās, kas kopš iepriekšējās izmeklēšanas ir būtiski palielinājusies, un ES netika atmuitota. Tikai nelieli attiecīgā ražojuma daudzumi nokļuva brīvā apgrozībā ES.

| (60) | Lai noteiktu, vai pasākumu atcelšanas gadījumā dempings turpinātos, tika pārbaudīta eksportētāja, kurš sadarbojās, sniegtā informācija par to ražojumu daudzumu un cenām, kas paredzēti eksportam uz ES un trešām valstīm, neizmantoto jaudu, krājumiem un situāciju Dienvidāfrikas iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(60)

Lai noteiktu, vai pasākumu atcelšanas gadījumā dempings turpinātos, tika pārbaudīta eksportētāja, kurš sadarbojās, sniegtā informācija par to ražojumu daudzumu un cenām, kas paredzēti eksportam uz ES un trešām valstīm, neizmantoto jaudu, krājumiem un situāciju Dienvidāfrikas iekšzemes tirgū.

3.3.2.   Saistība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un eksporta cenām uz Savienību

| (61) | Attiecīgā ražojuma eksportētājs, kurš sadarbojās, sniedza informāciju par ražojuma apjomiem un cenām citos eksporta tirgos, kas nav Savienība. Šis ražotājs eksportētājs ievērojamu daļu no savas produkcijas pārdod eksporta tirgos, lai gan attiecīgajā periodā eksporta apjomi samazinājās. Uzņēmuma darbība eksporta jomā ir koncentrēta galvenokārt uz diviem konkrētiem tirgus segmentiem: troses dziļurbumu šahtām un urbumiem atklātā jūrā. |
| --- | --- |

(61)

Attiecīgā ražojuma eksportētājs, kurš sadarbojās, sniedza informāciju par ražojuma apjomiem un cenām citos eksporta tirgos, kas nav Savienība. Šis ražotājs eksportētājs ievērojamu daļu no savas produkcijas pārdod eksporta tirgos, lai gan attiecīgajā periodā eksporta apjomi samazinājās. Uzņēmuma darbība eksporta jomā ir koncentrēta galvenokārt uz diviem konkrētiem tirgus segmentiem: troses dziļurbumu šahtām un urbumiem atklātā jūrā.

| (62) | Uzņēmuma eksporta cenas trešo valstu tirgos visos attiecīgā laikposma gados bija ievērojami augstākas nekā eksporta cenas uz Savienību pēc antidempinga maksājuma piemērošanas (30–70 %). Cenu priekšrocība, ko eksportētājs bija panācis citos trešo valstu tirgos salīdzinājumā ar cenām Savienības tirgū, liecina, ka pasākumu atcelšanas gadījumā šis eksportētājs nākotnē neienāks Savienības tirgū ar nozīmīgu eksporta apjomu. Šajā saistībā tika arī uzskatīts, kā paskaidrots iepriekš 61. apsvērumā, ka šā uzņēmuma darbība eksporta jomā ir koncentrēta uz ražojumiem, kas nav primāri pieprasīti Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(62)

Uzņēmuma eksporta cenas trešo valstu tirgos visos attiecīgā laikposma gados bija ievērojami augstākas nekā eksporta cenas uz Savienību pēc antidempinga maksājuma piemērošanas (30–70 %). Cenu priekšrocība, ko eksportētājs bija panācis citos trešo valstu tirgos salīdzinājumā ar cenām Savienības tirgū, liecina, ka pasākumu atcelšanas gadījumā šis eksportētājs nākotnē neienāks Savienības tirgū ar nozīmīgu eksporta apjomu. Šajā saistībā tika arī uzskatīts, kā paskaidrots iepriekš 61. apsvērumā, ka šā uzņēmuma darbība eksporta jomā ir koncentrēta uz ražojumiem, kas nav primāri pieprasīti Savienības tirgū.

3.3.3.   Neizmantotā jauda un krājumi

| (63) | Kopš pēdējās izmeklēšanas ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, krājumu līmenis ir bijis stabils. Arī izmantotā jaudas daļa (aptuveni 70–75 %) bija ierastajā līmenī, ņemot vērā tehniskos ierobežojumus ražošanas procesā. Maksimālā pieejamā rezerves jauda ir 1 500 līdz 3 500 tonnas. Ražotājs eksportētājs neplāno būtiski palielināt savu ražošanas jaudu. Spēja palielināt eksporta apjomus uz Savienību šķiet ļoti ierobežota, ņemot vērā to, ka trešo valstu tirgi vai iekšzemes tirgus varētu patērēt šo papildu produkcijas apjomu. |
| --- | --- |

(63)

Kopš pēdējās izmeklēšanas ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, krājumu līmenis ir bijis stabils. Arī izmantotā jaudas daļa (aptuveni 70–75 %) bija ierastajā līmenī, ņemot vērā tehniskos ierobežojumus ražošanas procesā. Maksimālā pieejamā rezerves jauda ir 1 500 līdz 3 500 tonnas. Ražotājs eksportētājs neplāno būtiski palielināt savu ražošanas jaudu. Spēja palielināt eksporta apjomus uz Savienību šķiet ļoti ierobežota, ņemot vērā to, ka trešo valstu tirgi vai iekšzemes tirgus varētu patērēt šo papildu produkcijas apjomu.

| (64) | Turklāt jānorāda, ka saražotā produkcija nonāk galvenokārt iekšzemes tirgū, kur tiek gūta liela peļņa, tādēļ uzņēmums nav ieinteresēts eksportēt ievērojamus apjomus uz Savienību. |
| --- | --- |

(64)

Turklāt jānorāda, ka saražotā produkcija nonāk galvenokārt iekšzemes tirgū, kur tiek gūta liela peļņa, tādēļ uzņēmums nav ieinteresēts eksportēt ievērojamus apjomus uz Savienību.

3.4.   Ukraina

3.4.1.   Ievada piezīmes

| (65) | Zināmais Ukrainas ražotājs eksportētājs nesadarbojās, kā paskaidrots iepriekš 14. apsvērumā, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 18. pantu konstatējumi tika balstīti uz pieejamajiem faktiem. Tā kā par Ukrainas ražošanas nozari ir maz informācijas, turpmāk izklāstītie secinājumi ir balstīti vienīgi uz informāciju, kas bija sniegta pieprasījuma iesniedzēja pārskatīšanas pieprasījumā un ir publiski pieejama tirdzniecības statistikā. Jānorāda, ka Ukrainā nav zināmi citi ražotāji un ka turpmāk izklāstītie apsvērumi saistībā ar konkrēto ražošanas jaudu attiecas uz zināmo ražotāju eksportētāju. |
| --- | --- |

(65)

Zināmais Ukrainas ražotājs eksportētājs nesadarbojās, kā paskaidrots iepriekš 14. apsvērumā, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 18. pantu konstatējumi tika balstīti uz pieejamajiem faktiem. Tā kā par Ukrainas ražošanas nozari ir maz informācijas, turpmāk izklāstītie secinājumi ir balstīti vienīgi uz informāciju, kas bija sniegta pieprasījuma iesniedzēja pārskatīšanas pieprasījumā un ir publiski pieejama tirdzniecības statistikā. Jānorāda, ka Ukrainā nav zināmi citi ražotāji un ka turpmāk izklāstītie apsvērumi saistībā ar konkrēto ražošanas jaudu attiecas uz zināmo ražotāju eksportētāju.

| (66) | Lai noteiktu, vai pēc pasākumu atcelšanas varētu turpināties dempings, tika pētītas eksporta cenas gan uz trešām valstīm, gan uz Savienību, neizmantotā jauda un pasākumu apiešanas prakse. |
| --- | --- |

(66)

Lai noteiktu, vai pēc pasākumu atcelšanas varētu turpināties dempings, tika pētītas eksporta cenas gan uz trešām valstīm, gan uz Savienību, neizmantotā jauda un pasākumu apiešanas prakse.

3.4.2.   Saistība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un eksporta cenām uz Savienību

| (67) | Ņemot vērā to, ka nav pieejama cita ticamāka informācija, tika ņemta vērā pieprasījumā sniegtā informācija attiecībā uz citiem eksporta tirgiem, kuras pamatā bija publiski pieejamā statistika. Pieejamo datu analīze rāda, ka vidējās cenas, kas noteiktas eksportam uz šīm valstīm, bija ievērojami zemākas nekā vidējās cenas, kas noteiktas eksportam uz Savienību. Kā jau iepriekš izskaidrots, attiecībā uz ĶTR un Dienvidāfriku eksporta cenas uz citām trešām valstīm ir uzskatāmas par rādītāju, kas liecina par iespējamo cenu līmeni eksporta ražojumiem uz Savienību, ja pasākumi tiktu atcelti. Pamatojoties uz to, tika secināts, ka ir ievērojama iespēja samazināt eksporta cenas uz Savienību un, ļoti iespējams, līdz dempinga līmenim. |
| --- | --- |

(67)

Ņemot vērā to, ka nav pieejama cita ticamāka informācija, tika ņemta vērā pieprasījumā sniegtā informācija attiecībā uz citiem eksporta tirgiem, kuras pamatā bija publiski pieejamā statistika. Pieejamo datu analīze rāda, ka vidējās cenas, kas noteiktas eksportam uz šīm valstīm, bija ievērojami zemākas nekā vidējās cenas, kas noteiktas eksportam uz Savienību. Kā jau iepriekš izskaidrots, attiecībā uz ĶTR un Dienvidāfriku eksporta cenas uz citām trešām valstīm ir uzskatāmas par rādītāju, kas liecina par iespējamo cenu līmeni eksporta ražojumiem uz Savienību, ja pasākumi tiktu atcelti. Pamatojoties uz to, tika secināts, ka ir ievērojama iespēja samazināt eksporta cenas uz Savienību un, ļoti iespējams, līdz dempinga līmenim.

3.4.3.   Neizmantotā jauda

| (68) | Pēdējos gados divi iepriekš zināmie ražotāji eksportētāji apvienoja savu darbību. Tādēļ samazinājās pēdējā izmeklēšanā noteiktā ražošanas jauda. Saskaņā ar pieprasījumā minēto informāciju un zināmā ražotāja eksportētāja sniegtajām ziņām aptuvenā ražošanas jauda Ukrainā ir 35 000 līdz 40 000 tonnu, no kuras faktiski izmanto aptuveni 70 %. Tādējādi rezerves jauda, kas ir robežās no 10 500 līdz 12 000 tonnu, norāda, ka ir iespējas būtiski palielināt eksporta apjomu uz Savienību. Redzamais patēriņš Ukrainā, kas aprēķināts, pamatojoties uz zināmo ražošanas un statistikas informāciju par importu un eksportu, liecina, ka iekšzemes tirgus nevar patērēt papildu ražošanas jaudu. Tātad no visām attiecīgajām valstīm Ukraina joprojām ir tā valsts, kur pastāv vislielākā iespējamība, ka neizmantotā jauda tiks novirzīta uz Savienības tirgu, jo īpaši tādēļ, ka nekas neliecina, ka trešo valstu tirgi vai iekšzemes tirgus varētu patērēt šo papildu produkcijas apjomu. |
| --- | --- |

(68)

Pēdējos gados divi iepriekš zināmie ražotāji eksportētāji apvienoja savu darbību. Tādēļ samazinājās pēdējā izmeklēšanā noteiktā ražošanas jauda. Saskaņā ar pieprasījumā minēto informāciju un zināmā ražotāja eksportētāja sniegtajām ziņām aptuvenā ražošanas jauda Ukrainā ir 35 000 līdz 40 000 tonnu, no kuras faktiski izmanto aptuveni 70 %. Tādējādi rezerves jauda, kas ir robežās no 10 500 līdz 12 000 tonnu, norāda, ka ir iespējas būtiski palielināt eksporta apjomu uz Savienību. Redzamais patēriņš Ukrainā, kas aprēķināts, pamatojoties uz zināmo ražošanas un statistikas informāciju par importu un eksportu, liecina, ka iekšzemes tirgus nevar patērēt papildu ražošanas jaudu. Tātad no visām attiecīgajām valstīm Ukraina joprojām ir tā valsts, kur pastāv vislielākā iespējamība, ka neizmantotā jauda tiks novirzīta uz Savienības tirgu, jo īpaši tādēļ, ka nekas neliecina, ka trešo valstu tirgi vai iekšzemes tirgus varētu patērēt šo papildu produkcijas apjomu.

3.4.4.   Pasākumu apiešanas prakse

| (69) | Pēc spēkā esošo pasākumu noteikšanas SWR importam no Ukrainas tika konstatēts, ka šie pasākumi tiek apieti, importējot SWR caur Moldovu. Konstatētā apiešanas prakse uzskatāma par papildu faktoru, kas liecina par ieinteresētību ienākt Savienības tirgū un nespēju konkurēt Savienības tirgū bez dempinga cenu piemērošanas. |
| --- | --- |

(69)

Pēc spēkā esošo pasākumu noteikšanas SWR importam no Ukrainas tika konstatēts, ka šie pasākumi tiek apieti, importējot SWR caur Moldovu. Konstatētā apiešanas prakse uzskatāma par papildu faktoru, kas liecina par ieinteresētību ienākt Savienības tirgū un nespēju konkurēt Savienības tirgū bez dempinga cenu piemērošanas.

3.5.   Secinājums

| (70) | ĶTR un Ukrainas gadījumā un mazākā mērā arī Dienvidāfrikas gadījumā tika konstatēta vērā ņemama dempinga turpināšanās, lai gan importa apjomi no Dienvidāfrikas un Ukrainas bija nelieli. |
| --- | --- |

(70)

ĶTR un Ukrainas gadījumā un mazākā mērā arī Dienvidāfrikas gadījumā tika konstatēta vērā ņemama dempinga turpināšanās, lai gan importa apjomi no Dienvidāfrikas un Ukrainas bija nelieli.

| (71) | Lai pārbaudītu, vai pēc antidempinga pasākumu atcelšanas dempings varētu turpināties, tika analizētas jaudas rezerves un neizmantotie krājumi, kā arī cenu noteikšanas un eksporta stratēģijas dažādos tirgos. Analīze parādīja, ka ĶTR un mazākā mērā arī Ukrainā pastāv būtiska jaudas rezerve un uzkrājumi. Dienvidāfrikā nekonstatēja ne būtisku jaudas rezervi, ne virsnormas krājumus. Turklāt tika konstatēts, ka ĶTR un Ukrainas gadījumā uz trešām valstīm eksportētajiem ražojumiem noteiktās cenas parasti ir zemākas nekā cenas, kas noteiktas eksportam uz Savienības tirgu, un ka Savienība tāpēc joprojām ir pievilcīgs tirgus šo valstu ražotājiem eksportētājiem. Tomēr Dienvidāfrikas ražotāju eksporta apjomi uz citām valstīm bija būtiski lielāki nekā uz Savienību, un šķiet, ka dempinga cenas netika piemērotas. Tādēļ tika secināts, ka ĶTR un Ukrainas eksportu uz trešām valstīm varētu pārorientēt uz Savienību, ja Savienības tirgum būtu iespējams piekļūt, nepiemērojot antidempinga pasākumus. Arī ražošanas jaudas rezervi varētu izmantot, lai palielinātu importu no šīm valstīm. Turklāt, analizējot cenu noteikšanas stratēģijas, atklājās, ka šo ražojumu eksports no Ukrainas un ĶTR, visticamāk, būtu par dempinga cenām. Šos secinājumus apstiprināja fakts, ka gan ĶTR, gan Ukraina izrādījās apgājušas spēkā esošos pasākumus, importējot caur citām valstīm, un tas liecina, ka šīs eksportētājvalstis nespētu konkurēt Savienības tirgū ar taisnīgām cenām. Turpretī Dienvidāfrikas ražotājus atzina par spējīgiem konkurēt ar citiem ražotājiem, tostarp ar Savienības ražotājiem, trešo valstu tirgos ar taisnīgām cenām. Ņemot vērā iepriekš minēto, attiecībā uz ĶTR un Ukrainu ir konstatēts, ka dempings, visticamāk, turpinātos būtiskā apmērā, ja pēc termiņa beigām pasākumus neturpinātu piemērot. Turpretī, ņemot vērā dempinga samazināšanos kopš sākotnējās izmeklēšanas, faktu, ka eksportam uz citām valstīm nosaka stipri augstākas cenas nekā uz ES, un paredzamo zemo pieprasījumu pēc Dienvidāfrikas ražojumiem, tika uzskatīts, ka no Dienvidāfrikas importa dempings, visticamāk, neturpinātos būtiskā apmērā. |
| --- | --- |

(71)

Lai pārbaudītu, vai pēc antidempinga pasākumu atcelšanas dempings varētu turpināties, tika analizētas jaudas rezerves un neizmantotie krājumi, kā arī cenu noteikšanas un eksporta stratēģijas dažādos tirgos. Analīze parādīja, ka ĶTR un mazākā mērā arī Ukrainā pastāv būtiska jaudas rezerve un uzkrājumi. Dienvidāfrikā nekonstatēja ne būtisku jaudas rezervi, ne virsnormas krājumus. Turklāt tika konstatēts, ka ĶTR un Ukrainas gadījumā uz trešām valstīm eksportētajiem ražojumiem noteiktās cenas parasti ir zemākas nekā cenas, kas noteiktas eksportam uz Savienības tirgu, un ka Savienība tāpēc joprojām ir pievilcīgs tirgus šo valstu ražotājiem eksportētājiem. Tomēr Dienvidāfrikas ražotāju eksporta apjomi uz citām valstīm bija būtiski lielāki nekā uz Savienību, un šķiet, ka dempinga cenas netika piemērotas. Tādēļ tika secināts, ka ĶTR un Ukrainas eksportu uz trešām valstīm varētu pārorientēt uz Savienību, ja Savienības tirgum būtu iespējams piekļūt, nepiemērojot antidempinga pasākumus. Arī ražošanas jaudas rezervi varētu izmantot, lai palielinātu importu no šīm valstīm. Turklāt, analizējot cenu noteikšanas stratēģijas, atklājās, ka šo ražojumu eksports no Ukrainas un ĶTR, visticamāk, būtu par dempinga cenām. Šos secinājumus apstiprināja fakts, ka gan ĶTR, gan Ukraina izrādījās apgājušas spēkā esošos pasākumus, importējot caur citām valstīm, un tas liecina, ka šīs eksportētājvalstis nespētu konkurēt Savienības tirgū ar taisnīgām cenām. Turpretī Dienvidāfrikas ražotājus atzina par spējīgiem konkurēt ar citiem ražotājiem, tostarp ar Savienības ražotājiem, trešo valstu tirgos ar taisnīgām cenām. Ņemot vērā iepriekš minēto, attiecībā uz ĶTR un Ukrainu ir konstatēts, ka dempings, visticamāk, turpinātos būtiskā apmērā, ja pēc termiņa beigām pasākumus neturpinātu piemērot. Turpretī, ņemot vērā dempinga samazināšanos kopš sākotnējās izmeklēšanas, faktu, ka eksportam uz citām valstīm nosaka stipri augstākas cenas nekā uz ES, un paredzamo zemo pieprasījumu pēc Dienvidāfrikas ražojumiem, tika uzskatīts, ka no Dienvidāfrikas importa dempings, visticamāk, neturpinātos būtiskā apmērā.

| (72) | Ukrainas valdība, komentējot iepriekš minētos konstatējumus, norādīja, ka apgalvojums par to, ka antidempinga pasākumu atcelšanas rezultātā Ukrainas ražotājs pārorientētos uz Savienības tirgu, ir nepamatots un pārspīlēts. Pamatojot savu apgalvojumu, tā centās pierādīt, ka spēkā esošo pasākumu dēļ ir zuduši kontakti ar pircējiem ES, tādējādi ir pārtraukts eksports uz Savienība, un ka patlaban Ukrainas eksports ir orientēts uz Neatkarīgo Valstu Savienības un Āzijas tirgiem. Tomēr Ukrainas valdība nesniedza komentārus par Savienības tirgus pievilcīgumu, kas izriet no tajā vērojamajām būtiskajām cenu atšķirībām ar minētajiem tirgiem, kā minēts 67. apsvērumā, tādējādi ignorējot faktu, ka Ukrainas eksports varētu tikt novirzīts uz Savienību, ja pēc termiņa beigām pasākumus neturpinātu piemērot. |
| --- | --- |

(72)

Ukrainas valdība, komentējot iepriekš minētos konstatējumus, norādīja, ka apgalvojums par to, ka antidempinga pasākumu atcelšanas rezultātā Ukrainas ražotājs pārorientētos uz Savienības tirgu, ir nepamatots un pārspīlēts. Pamatojot savu apgalvojumu, tā centās pierādīt, ka spēkā esošo pasākumu dēļ ir zuduši kontakti ar pircējiem ES, tādējādi ir pārtraukts eksports uz Savienība, un ka patlaban Ukrainas eksports ir orientēts uz Neatkarīgo Valstu Savienības un Āzijas tirgiem. Tomēr Ukrainas valdība nesniedza komentārus par Savienības tirgus pievilcīgumu, kas izriet no tajā vērojamajām būtiskajām cenu atšķirībām ar minētajiem tirgiem, kā minēts 67. apsvērumā, tādējādi ignorējot faktu, ka Ukrainas eksports varētu tikt novirzīts uz Savienību, ja pēc termiņa beigām pasākumus neturpinātu piemērot.

| (73) | Pēc informācijas saņemšanas pieprasījuma iesniedzējs iebilda, ka Dienvidāfrikas ražotāja eksporta apjoms uz citiem tirgiem samazinās, tāpēc tiek prognozēts, ka palielināsies jaudas rezerve, kas netiks patērēta iekšzemes tirgū, un tādējādi pieaugs imports uz Savienību. Tomēr šie apgalvojumi netika pamatoti ar pierādījumiem. Tika novērots tieši pretējais – sadarbībā iesaistītā eksportētāja eksporta pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās, turpretim iekšzemes tirgū veiktie pārdevumi minētajā periodā samazinājās mazākā apmērā. Laikposmā no 2009. gada līdz izmeklēšanas periodam uzņēmuma kopējais pārdošanas apjoms palielinājās. Tādējādi nekas neliecina par to, ka pieprasījuma iesniedzēja argumentācija būtu pamatota. |
| --- | --- |

(73)

Pēc informācijas saņemšanas pieprasījuma iesniedzējs iebilda, ka Dienvidāfrikas ražotāja eksporta apjoms uz citiem tirgiem samazinās, tāpēc tiek prognozēts, ka palielināsies jaudas rezerve, kas netiks patērēta iekšzemes tirgū, un tādējādi pieaugs imports uz Savienību. Tomēr šie apgalvojumi netika pamatoti ar pierādījumiem. Tika novērots tieši pretējais – sadarbībā iesaistītā eksportētāja eksporta pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās, turpretim iekšzemes tirgū veiktie pārdevumi minētajā periodā samazinājās mazākā apmērā. Laikposmā no 2009. gada līdz izmeklēšanas periodam uzņēmuma kopējais pārdošanas apjoms palielinājās. Tādējādi nekas neliecina par to, ka pieprasījuma iesniedzēja argumentācija būtu pamatota.

| (74) | Turklāt pieprasījuma iesniedzējs pārmeta Komisijai, ka tā nav ņēmusi vērā otra Dienvidāfrikas ražotāja nesadarbošanos, un norādīja, ka, lai gan šis uzņēmums līdz šim nav nodarbojies ar eksportu, nav pamata uzskatīt, ka tas nesāks eksportēt nākotnē. Šajā ziņā tiek norādīts, ka attiecīgajā periodā minētais uzņēmums neeksportēja uz Savienību. Antidempinga pasākumi neliedz veikt likumīgu importu uz Savienību. Tādējādi šis apgalvojums bija jānoraida. |
| --- | --- |

(74)

Turklāt pieprasījuma iesniedzējs pārmeta Komisijai, ka tā nav ņēmusi vērā otra Dienvidāfrikas ražotāja nesadarbošanos, un norādīja, ka, lai gan šis uzņēmums līdz šim nav nodarbojies ar eksportu, nav pamata uzskatīt, ka tas nesāks eksportēt nākotnē. Šajā ziņā tiek norādīts, ka attiecīgajā periodā minētais uzņēmums neeksportēja uz Savienību. Antidempinga pasākumi neliedz veikt likumīgu importu uz Savienību. Tādējādi šis apgalvojums bija jānoraida.

D.   SAVIENĪBAS PRODUKCIJA UN SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARE

| (75) | Savienībā SWR ražo vairāk nekā 25 ražotāji/ražotāju grupas, kas veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(75)

Savienībā SWR ražo vairāk nekā 25 ražotāji/ražotāju grupas, kas veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē.

| (76) | Kā norādīts 10. apsvērumā, izlasē iekļāva trīs ražotājus/ražotāju grupas no turpmāk minētajiem 20 Savienības ražotājiem, kuri iesniedza prasīto informāciju:






  — | BRIDON Group, ko veido Bridon International Ltd (Apvienotā Karaliste) un Bridon International GmbH (Vācija), |
| --- | --- | --- |

(76)

Kā norādīts 10. apsvērumā, izlasē iekļāva trīs ražotājus/ražotāju grupas no turpmāk minētajiem 20 Savienības ražotājiem, kuri iesniedza prasīto informāciju:

—

BRIDON Group, ko veido Bridon International Ltd (Apvienotā Karaliste) un Bridon International GmbH (Vācija),

| — | CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Vācija), |
| --- | --- |

—

CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Vācija),

| — | Pfeifer Drako Drahtseilwerk GMBH (Vācija), |
| --- | --- |

—

Pfeifer Drako Drahtseilwerk GMBH (Vācija),

| — | Drahtseilwerk Hemer GmbH and Co. KG (Vācija), |
| --- | --- |

—

Drahtseilwerk Hemer GmbH and Co. KG (Vācija),

| — | Westfälische Drahtindustrie GmbH (Vācija), |
| --- | --- |

—

Westfälische Drahtindustrie GmbH (Vācija),

| — | Teufelberger Seil GmbH (Vācija), |
| --- | --- |

—

Teufelberger Seil GmbH (Vācija),

| — | ZBD Group A.S. (Čehijas Republika), |
| --- | --- |

—

ZBD Group A.S. (Čehijas Republika),

| — | Cables y Alambres especiales, SA (Spānija), |
| --- | --- |

—

Cables y Alambres especiales, SA (Spānija),

| — | Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugāle), |
| --- | --- |

—

Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugāle),

| — | D. Koronakis SA (Grieķija), |
| --- | --- |

—

D. Koronakis SA (Grieķija),

| — | N. Leventeris SA (Grieķija), |
| --- | --- |

—

N. Leventeris SA (Grieķija),

| — | Drumet SA (Polija), |
| --- | --- |

—

Drumet SA (Polija),

| — | Metizi JSC (Bulgārija), |
| --- | --- |

—

Metizi JSC (Bulgārija),

| — | Arcelor Mittal Wire France (Francija), |
| --- | --- |

—

Arcelor Mittal Wire France (Francija),

| — | Brunton Shaw UK Limited (Apvienotā Karaliste), |
| --- | --- |

—

Brunton Shaw UK Limited (Apvienotā Karaliste),

| — | Sirme Si Cabluri S.A./CORD S.A. (Rumānija), |
| --- | --- |

—

Sirme Si Cabluri S.A./CORD S.A. (Rumānija),

| — | Redaelli Tecna Spa (Itālija), |
| --- | --- |

—

Redaelli Tecna Spa (Itālija),

| — | Remer SRL (Itālija), |
| --- | --- |

—

Remer SRL (Itālija),

| — | Metal Press SRL (Itālija), |
| --- | --- |

—

Metal Press SRL (Itālija),

| — | Randers Reb International A/S (Dānija). |
| --- | --- |

—

Randers Reb International A/S (Dānija).

| (77) | Tiek norādīts, ka trīs izlasē iekļautie Savienības ražotāji PIP laikā saražoja 40 % no Savienības kopējās produkcijas, turpretī 20 iepriekš norādītie Savienības ražotāji PIP laikā saražoja 96 % no visas Savienībā saražotās produkcijas, un tas uzskatāms par reprezentatīvu rādītāju. |
| --- | --- |

(77)

Tiek norādīts, ka trīs izlasē iekļautie Savienības ražotāji PIP laikā saražoja 40 % no Savienības kopējās produkcijas, turpretī 20 iepriekš norādītie Savienības ražotāji PIP laikā saražoja 96 % no visas Savienībā saražotās produkcijas, un tas uzskatāms par reprezentatīvu rādītāju.

E.   SITUĀCIJA SAVIENĪBAS TIRGŪ

1.   Patēriņš Savienības tirgū

| (78) | Savienības patēriņu noteica, pamatojoties uz SRN pārdoto apjomu Savienības tirgū un Eurostat datiem par visu ES importa apjomu. |
| --- | --- |

(78)

Savienības patēriņu noteica, pamatojoties uz SRN pārdoto apjomu Savienības tirgū un Eurostat datiem par visu ES importa apjomu.

| (79) | Laikposmā no 2007. gada līdz PIP patēriņš Savienībā samazinājās par 21 % – no 255 985 tonnām līdz 203 331 tonnai. Pēc tam, kad 2008. gadā tas bija nedaudz palielinājies par 1 %, 2009. gadā ekonomikas lejupslīdes dēļ tas būtiski samazinājās par 22 procentpunktiem un līdzīgā līmenī palika arī PIP laikā. | 2007 | 2008 | 2009 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Patēriņš Savienībā
  (tonnās) | 255 986 | 257 652 | 201 975 | 203 331 |
| Indekss | 100 | 101 | 79 | 79 |

(79)

Laikposmā no 2007. gada līdz PIP patēriņš Savienībā samazinājās par 21 % – no 255 985 tonnām līdz 203 331 tonnai. Pēc tam, kad 2008. gadā tas bija nedaudz palielinājies par 1 %, 2009. gadā ekonomikas lejupslīdes dēļ tas būtiski samazinājās par 22 procentpunktiem un līdzīgā līmenī palika arī PIP laikā.

2007

2008

2009

PIP

Patēriņš Savienībā

(tonnās)

255 986

257 652

201 975

203 331

Indekss

100

101

79

79

2.   Imports no attiecīgajām valstīm

2.1.   Kumulācija

| (80) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu iepriekšējās izmeklēšanās ĶTR, Dienvidāfrikas un Ukrainas izcelsmes SWR imports tika novērtēts kumulatīvi. Tika pārbaudīts, vai kumulatīvais novērtējums būtu piemērots arī šajā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(80)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu iepriekšējās izmeklēšanās ĶTR, Dienvidāfrikas un Ukrainas izcelsmes SWR imports tika novērtēts kumulatīvi. Tika pārbaudīts, vai kumulatīvais novērtējums būtu piemērots arī šajā izmeklēšanā.

| (81) | Šajā ziņā tika secināts, ka dempinga starpība, kas noteikta katras valsts importam, pārsniedz minimālo apjomu. Attiecībā uz daudzumiem tika analizēti katras valsts iespējamie eksporta apjomi pasākumu atcelšanas gadījumā. Atklājās, ka pasākumu atcelšanas gadījumā imports no ĶTR un Ukrainas pretēji importam no Dienvidāfrikas, iespējams, palielinātos līdz ievērojami augstākam līmenim nekā pārskata izmeklēšanas periodā un noteikti pārsniegtu minimālo slieksni. Attiecībā uz Dienvidāfriku tika konstatēts, ka, ņemot vērā nelielo jaudas rezervi un faktu, ka trešo valstu tirgi vai iekšzemes tirgus varētu patērēt papildu produkcijas daudzumu, ja tāds būtu, tai ir ļoti ierobežotas iespējas palielināt eksporta apjomu uz Savienību. |
| --- | --- |

(81)

Šajā ziņā tika secināts, ka dempinga starpība, kas noteikta katras valsts importam, pārsniedz minimālo apjomu. Attiecībā uz daudzumiem tika analizēti katras valsts iespējamie eksporta apjomi pasākumu atcelšanas gadījumā. Atklājās, ka pasākumu atcelšanas gadījumā imports no ĶTR un Ukrainas pretēji importam no Dienvidāfrikas, iespējams, palielinātos līdz ievērojami augstākam līmenim nekā pārskata izmeklēšanas periodā un noteikti pārsniegtu minimālo slieksni. Attiecībā uz Dienvidāfriku tika konstatēts, ka, ņemot vērā nelielo jaudas rezervi un faktu, ka trešo valstu tirgi vai iekšzemes tirgus varētu patērēt papildu produkcijas daudzumu, ja tāds būtu, tai ir ļoti ierobežotas iespējas palielināt eksporta apjomu uz Savienību.

| (82) | Attiecībā uz importēto ražojumu savstarpējo konkurenci tika konstatēts, ka no Dienvidāfrikas importētie ražojumi tiešā veidā nekonkurē ar ražojumiem, ko importē no abām pārējām valstīm. Šajā ziņā jānorāda, ka no Dienvidāfrikas importēto ražojuma veidu cenas bija ievērojami augstākas nekā no abām pārējām valstīm importēto ražojumu cenas, kā izklāstīts 87. un 91. apsvērumā. Šīs augstās cenas neradīja no Dienvidāfrikas importēto ražojumu cenu samazinājumu pretstatā būtiskajam cenu samazinājumam, ko konstatēja no abām pārējām valstīm importētajiem ražojumiem. |
| --- | --- |

(82)

Attiecībā uz importēto ražojumu savstarpējo konkurenci tika konstatēts, ka no Dienvidāfrikas importētie ražojumi tiešā veidā nekonkurē ar ražojumiem, ko importē no abām pārējām valstīm. Šajā ziņā jānorāda, ka no Dienvidāfrikas importēto ražojuma veidu cenas bija ievērojami augstākas nekā no abām pārējām valstīm importēto ražojumu cenas, kā izklāstīts 87. un 91. apsvērumā. Šīs augstās cenas neradīja no Dienvidāfrikas importēto ražojumu cenu samazinājumu pretstatā būtiskajam cenu samazinājumam, ko konstatēja no abām pārējām valstīm importētajiem ražojumiem.

| (83) | Attiecībā uz importu no trīs minētajām valstīm izmeklēšanā konstatēja, ka no šīm valstīm importētajām SWR ir vienādas fiziskās un tehniskās pamatīpašības. Turklāt dažādi importēto SWR veidi bija savstarpēji aizvietojami ar Savienībā ražotajām SWR, un tos tirgoja Savienībā vienā un tajā pašā laikposmā. Ņemot vērā iepriekš teikto, tika uzskatīts, ka attiecīgo valstu izcelsmes importētās SWR konkurē ar Savienībā ražotajām SWR. |
| --- | --- |

(83)

Attiecībā uz importu no trīs minētajām valstīm izmeklēšanā konstatēja, ka no šīm valstīm importētajām SWR ir vienādas fiziskās un tehniskās pamatīpašības. Turklāt dažādi importēto SWR veidi bija savstarpēji aizvietojami ar Savienībā ražotajām SWR, un tos tirgoja Savienībā vienā un tajā pašā laikposmā. Ņemot vērā iepriekš teikto, tika uzskatīts, ka attiecīgo valstu izcelsmes importētās SWR konkurē ar Savienībā ražotajām SWR.

| (84) | Pamatojoties uz iepriekšējo apsvērumu, tika uzskatīts, ka Ķīna un Ukraina atbilst pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktajiem kritērijiem. Tāpēc no šīm abām valstīm importēto ražojumu ietekme tika vērtēta kumulatīvi. Tā kā imports no Dienvidāfrikas neatbilda 3. panta 4. punktā noteiktajiem kritērijiem, jo īpaši attiecībā uz savstarpējo konkurenci, šīs valsts izcelsmes ražojumu importa ietekmi vērtēja atsevišķi. |
| --- | --- |

(84)

Pamatojoties uz iepriekšējo apsvērumu, tika uzskatīts, ka Ķīna un Ukraina atbilst pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktajiem kritērijiem. Tāpēc no šīm abām valstīm importēto ražojumu ietekme tika vērtēta kumulatīvi. Tā kā imports no Dienvidāfrikas neatbilda 3. panta 4. punktā noteiktajiem kritērijiem, jo īpaši attiecībā uz savstarpējo konkurenci, šīs valsts izcelsmes ražojumu importa ietekmi vērtēja atsevišķi.

2.2.   Imports no ĶTR un Ukrainas

2.2.1.   Importa apjoms, tirgus daļa un cenas

| (85) | Atbilstīgi Eurostat datiem ĶTR un Ukrainas izcelsmes attiecīgā ražojuma importa apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 54 %. Ievērojamu kritumu par 43 procentpunktiem novēroja 2009. gadā, un pēc tam, PIP laikā, importa apjoms samazinājās vēl par 13 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(85)

Atbilstīgi Eurostat datiem ĶTR un Ukrainas izcelsmes attiecīgā ražojuma importa apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 54 %. Ievērojamu kritumu par 43 procentpunktiem novēroja 2009. gadā, un pēc tam, PIP laikā, importa apjoms samazinājās vēl par 13 procentpunktiem.

| (86) | No ĶTR un Ukrainas importēto ražojumu tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās no 3,8 % līdz 2,2 %. |
| --- | --- |

(86)

No ĶTR un Ukrainas importēto ražojumu tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās no 3,8 % līdz 2,2 %.

| (87) | Importa cenas attiecīgajā periodā pieauga par 29 %. 2008. gadā tās pieauga par 11 % un arī 2009. gadā turpināja paaugstināties, bet PIP laikā saglabājās nemainīgas. | 2007 | 2008 | 2009 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms
  (tonnās) | 9 844 | 10 081 | 5 830 | 4 553 |
| Indekss | 100 | 102 | 59 | 46 |
| Tirgus daļa (%) | 3,8 | 3,9 | 2,9 | 2,2 |
| Indekss | 100 | 102 | 75 | 58 |
| Importa cena | 1 073 | 1 195 | 1 394 | 1 388 |
| Indekss | 100 | 111 | 130 | 129 |

(87)

Importa cenas attiecīgajā periodā pieauga par 29 %. 2008. gadā tās pieauga par 11 % un arī 2009. gadā turpināja paaugstināties, bet PIP laikā saglabājās nemainīgas.

2007

2008

2009

PIP

Importa apjoms

(tonnās)

9 844

10 081

5 830

4 553

Indekss

100

102

59

46

Tirgus daļa (%)

3,8

3,9

2,9

2,2

Indekss

100

102

75

58

Importa cena

1 073

1 195

1 394

1 388

Indekss

100

111

130

129

2.2.2.   Cenu samazinājums

| (88) | Tā kā ĶTR un Ukrainas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, cenu samazinājums bija jānosaka, pamatojoties uz importa statistiku atbilstīgi KN kodam, izmantojot informāciju, kas savākta, pamatojoties uz pamatregulas 14. panta 6. punktu. PIP laikā ĶTR un Ukrainas izcelsmes importēto SWR cenu samazinājums, neskaitot antidempinga maksājumu, bija robežās no 47,4 % līdz 58,2 %. |
| --- | --- |

(88)

Tā kā ĶTR un Ukrainas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, cenu samazinājums bija jānosaka, pamatojoties uz importa statistiku atbilstīgi KN kodam, izmantojot informāciju, kas savākta, pamatojoties uz pamatregulas 14. panta 6. punktu. PIP laikā ĶTR un Ukrainas izcelsmes importēto SWR cenu samazinājums, neskaitot antidempinga maksājumu, bija robežās no 47,4 % līdz 58,2 %.

2.3.   Imports no Dienvidāfrikas

2.3.1.   No Dienvidāfrikas veiktā importa apjoms, tirgus daļa un cenas

| (89) | Atbilstīgi Eurostat datiem Dienvidāfrikas izcelsmes attiecīgā ražojuma importa apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 77 %. Ievērojamu kritumu par 94 procentpunktiem novēroja 2009. gadā, un pēc tam, PIP laikā, importa apjoms samazinājās vēl par 17 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(89)

Atbilstīgi Eurostat datiem Dienvidāfrikas izcelsmes attiecīgā ražojuma importa apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 77 %. Ievērojamu kritumu par 94 procentpunktiem novēroja 2009. gadā, un pēc tam, PIP laikā, importa apjoms samazinājās vēl par 17 procentpunktiem.

| (90) | No Dienvidāfrikas importēto ražojumu tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās no 0,5 % līdz 0,1 %. |
| --- | --- |

(90)

No Dienvidāfrikas importēto ražojumu tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās no 0,5 % līdz 0,1 %.

| (91) | Importa cenas attiecīgajā periodā stabili pieauga par 52 %. | 2007 | 2008 | 2009 | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms
  (tonnās) | 1 229 | 846 | 73 | 281 |
| Indekss | 100 | 69 | 6 | 23 |
| Tirgus daļa (%) | 0,5 | 0,3 | 0,0 | 0,1 |
| Indekss | 100 | 68 | 7 | 29 |
| Importa cena | 1 504 | 1 929 | 2 217 | 2 280 |
| Indekss | 100 | 128 | 147 | 152 |

(91)

Importa cenas attiecīgajā periodā stabili pieauga par 52 %.

2007

2008

2009

RIP

Importa apjoms

(tonnās)

1 229

846

73

281

Indekss

100

69

6

23

Tirgus daļa (%)

0,5

0,3

0,0

0,1

Indekss

100

68

7

29

Importa cena

1 504

1 929

2 217

2 280

Indekss

100

128

147

152

2.3.2.   Cenu samazinājums

| (92) | Cenu samazinājums, neskaitot antidempinga maksājumu, tika noteikts, izmantojot eksporta cenas, kuras paziņoja Dienvidāfrikas ražotājs, kas sadarbojās, un tika atzīts par negatīvu. Tā kā Dienvidāfrikā nav citu ražotāju eksportētāju, šis secinājums attiecas arī uz visu valsti kopumā. |
| --- | --- |

(92)

Cenu samazinājums, neskaitot antidempinga maksājumu, tika noteikts, izmantojot eksporta cenas, kuras paziņoja Dienvidāfrikas ražotājs, kas sadarbojās, un tika atzīts par negatīvu. Tā kā Dienvidāfrikā nav citu ražotāju eksportētāju, šis secinājums attiecas arī uz visu valsti kopumā.

3.   Imports no valstīm, uz kurām attiecināja antidempinga pasākumus

3.1.   Korejas Republika

| (93) | Kā minēts 3. apsvērumā, tika konstatēts, ka sākotnējo Ķīnai piemēroto pasākumu apiešana notika caur Korejas Republiku (Dienvidkoreju). Tādēļ ĶTR izcelsmes importam noteikto antidempinga maksājumu attiecināja arī uz to pašu SWR importu caur Dienvidkoreju, izņemot tos ražojumus, kurus patiešām bija ražojuši 11 Dienvidkorejas ražotāji. |
| --- | --- |

(93)

Kā minēts 3. apsvērumā, tika konstatēts, ka sākotnējo Ķīnai piemēroto pasākumu apiešana notika caur Korejas Republiku (Dienvidkoreju). Tādēļ ĶTR izcelsmes importam noteikto antidempinga maksājumu attiecināja arī uz to pašu SWR importu caur Dienvidkoreju, izņemot tos ražojumus, kurus patiešām bija ražojuši 11 Dienvidkorejas ražotāji.

| (94) | Izmeklējot antidempinga maksājumu apiešanas gadījumus un attiecinot antidempinga maksājumus arī uz importu caur Dienvidkoreju, importa apjoms būtiski samazinājās un arī tirgus daļa samazinājās no 18,7 % 2007. gadā līdz 12,8 % PIP laikā. Šķiet, ka šī procentuālā daļa atbilst to importēto ražojumu daļai, ko tiešām bija ražojuši Dienvidkorejas ražotāji, kuriem katram piešķīra atbrīvojumu. |
| --- | --- |

(94)

Izmeklējot antidempinga maksājumu apiešanas gadījumus un attiecinot antidempinga maksājumus arī uz importu caur Dienvidkoreju, importa apjoms būtiski samazinājās un arī tirgus daļa samazinājās no 18,7 % 2007. gadā līdz 12,8 % PIP laikā. Šķiet, ka šī procentuālā daļa atbilst to importēto ražojumu daļai, ko tiešām bija ražojuši Dienvidkorejas ražotāji, kuriem katram piešķīra atbrīvojumu.

3.2.   Moldova

| (95) | Tika konstatēts, ka attiecīgajā periodā Moldovas izcelsmes vai no Moldovas sūtīto ražojumu importa apjoms bija tuvu nullei. Tāpēc uzskatīja, ka nav nepieciešama turpmāka analīze. |
| --- | --- |

(95)

Tika konstatēts, ka attiecīgajā periodā Moldovas izcelsmes vai no Moldovas sūtīto ražojumu importa apjoms bija tuvu nullei. Tāpēc uzskatīja, ka nav nepieciešama turpmāka analīze.

3.3.   Maroka

| (96) | Marokas izcelsmes vai no Marokas sūtīto ražojumu importa apjoms attiecīgajā laikposmā samazinājās par 51 %. To tirgus daļa attiecīgajā laikposmā bija mazāka par 0,5 %. |
| --- | --- |

(96)

Marokas izcelsmes vai no Marokas sūtīto ražojumu importa apjoms attiecīgajā laikposmā samazinājās par 51 %. To tirgus daļa attiecīgajā laikposmā bija mazāka par 0,5 %.

4.   Citas valstis, uz kurām attiecās antidempinga pasākumi

| (97) | Saskaņā ar Eurostat datiem attiecīgajā laikposmā par 41 % samazinājās dažu veidu Regulas (EK) Nr. 1601/2001 (12) 1. panta 1. punktā definēto Krievijas Federācijas izcelsmes dzelzs un tērauda trošu un tauvu imports. |
| --- | --- |

(97)

Saskaņā ar Eurostat datiem attiecīgajā laikposmā par 41 % samazinājās dažu veidu Regulas (EK) Nr. 1601/2001 (12) 1. panta 1. punktā definēto Krievijas Federācijas izcelsmes dzelzs un tērauda trošu un tauvu imports.

| (98) | Krievijas importa tirgus daļa samazinājās no 1,5 % 2007. gadā līdz 1,1 % PIP laikā. |
| --- | --- |

(98)

Krievijas importa tirgus daļa samazinājās no 1,5 % 2007. gadā līdz 1,1 % PIP laikā.

5.   Ekonomiskā situācija SRN

| (99) | Atbilstīgi pamatregulas 3. panta 5. punktam Komisija pārbaudīja visus attiecīgos ekonomikas faktorus un indeksus, kas attiecās uz situāciju SRN. |
| --- | --- |

(99)

Atbilstīgi pamatregulas 3. panta 5. punktam Komisija pārbaudīja visus attiecīgos ekonomikas faktorus un indeksus, kas attiecās uz situāciju SRN.

5.1.   Ievada piezīmes

| (100) | Tā kā attiecībā uz SRN tika izmantota pārbaude izlases veidā, kaitējumu vērtēja, pamatojoties gan uz informāciju, kas apkopota visas SRN līmenī, kā noteikts 75. apsvērumā, gan uz informāciju, kas apkopota izlasē iekļauto Savienības ražotāju līmenī. |
| --- | --- |

(100)

Tā kā attiecībā uz SRN tika izmantota pārbaude izlases veidā, kaitējumu vērtēja, pamatojoties gan uz informāciju, kas apkopota visas SRN līmenī, kā noteikts 75. apsvērumā, gan uz informāciju, kas apkopota izlasē iekļauto Savienības ražotāju līmenī.

| (101) | Izlases gadījumā noteiktus kaitējuma rādītājus (produkciju, jaudu, darba ražīgumu, krājumus, pārdošanas apjomu, tirgus daļu, izaugsmi un nodarbinātības līmeni) saskaņā ar izveidojušos praksi analizēja visai SRN kopumā, turpretī tos kaitējuma rādītājus, kas attiecās uz atsevišķu uzņēmumu darbības rezultātiem, t. i., cenas, ražošanas izmaksas, rentabilitāti, algas, ieguldījumus, ienākumu no ieguldījumiem, naudas plūsmu un spēju piesaistīt kapitālu, izvērtēja, pamatojoties uz šo izlasē iekļauto Savienības ražotāju līmenī apkopoto informāciju. |
| --- | --- |

(101)

Izlases gadījumā noteiktus kaitējuma rādītājus (produkciju, jaudu, darba ražīgumu, krājumus, pārdošanas apjomu, tirgus daļu, izaugsmi un nodarbinātības līmeni) saskaņā ar izveidojušos praksi analizēja visai SRN kopumā, turpretī tos kaitējuma rādītājus, kas attiecās uz atsevišķu uzņēmumu darbības rezultātiem, t. i., cenas, ražošanas izmaksas, rentabilitāti, algas, ieguldījumus, ienākumu no ieguldījumiem, naudas plūsmu un spēju piesaistīt kapitālu, izvērtēja, pamatojoties uz šo izlasē iekļauto Savienības ražotāju līmenī apkopoto informāciju.

| (102) | Viens no izlasē iekļautās Bridon grupas, uzņēmums Bridon International Limited, attiecīgajā periodā savu grāmatvedību bija veicis GBP. Tātad noteiktus kaitējuma rādītājus bija iespaidojušas GBP un EUR kursa svārstības attiecīgajā laikposmā. |
| --- | --- |

(102)

Viens no izlasē iekļautās Bridon grupas, uzņēmums Bridon International Limited, attiecīgajā periodā savu grāmatvedību bija veicis GBP. Tātad noteiktus kaitējuma rādītājus bija iespaidojušas GBP un EUR kursa svārstības attiecīgajā laikposmā.

5.2.   Ar SRN saistītie dati

a)   Produkcija

| (103) | Laikā no 2007. gada līdz PIP SRN produkcija samazinājās par 9 %, t. i., no 182 681 tonnas līdz 165 394 tonnām. Produkcijas apjoms 2008. gadā palika nemainīgs, bet 2009. gadā pasaules ekonomikas lejupslīdes dēļ ievērojami samazinājās – par 13 %. PIP laikā tas atjaunojās un palielinājās par 4 procentpunktiem. Produkcijas apjoms samazinājās mazāk nekā patēriņš Savienības tirgū, jo bija pieprasījums tirgos ārpus ES.









  Savienības ražošanas nozare | 2007 | 2008 | 2009 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produkcijas apjoms
  (tonnās) | 182 681 | 182 691 | 159 266 | 165 394 |
| Indekss | 100 | 100 | 87 | 91 |

(103)

Laikā no 2007. gada līdz PIP SRN produkcija samazinājās par 9 %, t. i., no 182 681 tonnas līdz 165 394 tonnām. Produkcijas apjoms 2008. gadā palika nemainīgs, bet 2009. gadā pasaules ekonomikas lejupslīdes dēļ ievērojami samazinājās – par 13 %. PIP laikā tas atjaunojās un palielinājās par 4 procentpunktiem. Produkcijas apjoms samazinājās mazāk nekā patēriņš Savienības tirgū, jo bija pieprasījums tirgos ārpus ES.

Savienības ražošanas nozare

2007

2008

2009

PIP

Produkcijas apjoms

(tonnās)

182 681

182 691

159 266

165 394

Indekss

100

100

87

91

b)   Jauda un tās izmantošanas rādītāji

| (104) | Ražošanas jauda attiecīgajā periodā samazinājās par 6 %. 2009. gadā tā samazinājās par 10 %, bet PIP laikā pieauga par 4 procentpunktiem. Tā kā produkcija samazinājās salīdzinoši vairāk nekā jauda, jaudas izmantošanas rādītājs samazinājās no 69 % 2007. gadā līdz 66 % PIP laikā.









  Savienības ražošanas nozare | 2007 | 2008 | 2009 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jauda | 265 779 | 261 383 | 239 312 | 249 254 |
| Indekss | 100 | 98 | 90 | 94 |
| Jaudas izmantošana | 69 % | 70 % | 67 % | 66 % |
| Indekss | 100 | 102 | 97 | 97 |

(104)

Ražošanas jauda attiecīgajā periodā samazinājās par 6 %. 2009. gadā tā samazinājās par 10 %, bet PIP laikā pieauga par 4 procentpunktiem. Tā kā produkcija samazinājās salīdzinoši vairāk nekā jauda, jaudas izmantošanas rādītājs samazinājās no 69 % 2007. gadā līdz 66 % PIP laikā.

Savienības ražošanas nozare

2007

2008

2009

PIP

Jauda

265 779

261 383

239 312

249 254

Indekss

100

98

90

94

Jaudas izmantošana

69 %

70 %

67 %

66 %

Indekss

100

102

97

97

c)   Krājumi

| (105) | SRN perioda beigu krājumu līmenis 2008. un 2009. gadā palielinājās, bet PIP samazinājās līdz 2007. gada līmenim.









  Savienības ražošanas nozare | 2007 | 2008 | 2009 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumu līmenis perioda beigās
  (tonnās) | 12 656 | 13 254 | 12 790 | 12 651 |
| Indekss | 100 | 105 | 101 | 100 |

(105)

SRN perioda beigu krājumu līmenis 2008. un 2009. gadā palielinājās, bet PIP samazinājās līdz 2007. gada līmenim.

Savienības ražošanas nozare

2007

2008

2009

PIP

Krājumu līmenis perioda beigās

(tonnās)

12 656

13 254

12 790

12 651

Indekss

100

105

101

100

d)   Pārdošanas apjoms

| (106) | SRN pārdošanas apjoms Savienības tirgū laikposmā no 2007. gada līdz PIP samazinājās par 20 %. 2008. gadā tas samazinājās par 5 %, un 2009. gadā ekonomikas lejupslīdes rezultātā samazinājās vēl par 24 procentpunktiem. Šī tendence atbilst attīstībai Savienības tirgū, kas laikposmā no 2007. gada līdz PIP ekonomikas lejupslīdes rezultātā samazinājās par 21 %.









  Savienības ražošanas nozare | 2007 | 2008 | 2009 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem Savienībā (tonnās) | 112 387 | 106 431 | 80 340 | 89 551 |
| Indekss | 100 | 95 | 71 | 80 |

(106)

SRN pārdošanas apjoms Savienības tirgū laikposmā no 2007. gada līdz PIP samazinājās par 20 %. 2008. gadā tas samazinājās par 5 %, un 2009. gadā ekonomikas lejupslīdes rezultātā samazinājās vēl par 24 procentpunktiem. Šī tendence atbilst attīstībai Savienības tirgū, kas laikposmā no 2007. gada līdz PIP ekonomikas lejupslīdes rezultātā samazinājās par 21 %.

Savienības ražošanas nozare

2007

2008

2009

PIP

Pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem Savienībā (tonnās)

112 387

106 431

80 340

89 551

Indekss

100

95

71

80

e)   Tirgus daļa

| (107) | SRN laikposmā no 2007. gada līdz PIP izdevās savu tirgus daļu saglabāt nemainīgu 44 % līmenī. Tomēr 2008. un 2009. gadā bija vērojams tirgus daļas samazinājums attiecīgi līdz 41 % un 40 % no patēriņa Savienībā.









  Savienības ražošanas nozare | 2007 | 2008 | 2009 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tirgus daļa | 44 % | 41 % | 40 % | 44 % |
| Indekss | 100 | 94 | 91 | 100 |

(107)

SRN laikposmā no 2007. gada līdz PIP izdevās savu tirgus daļu saglabāt nemainīgu 44 % līmenī. Tomēr 2008. un 2009. gadā bija vērojams tirgus daļas samazinājums attiecīgi līdz 41 % un 40 % no patēriņa Savienībā.

Savienības ražošanas nozare

2007

2008

2009

PIP

Tirgus daļa

44 %

41 %

40 %

44 %

Indekss

100

94

91

100

f)   Izaugsme

| (108) | Laikposmā no 2007. gada līdz PIP, kad patēriņš Savienībā samazinājās par 21 %, SRN pārdošanas apjoms samazinājās tikai par 20 %. Tādējādi nedaudz palielinājās SRN tirgus daļa, turpretī imports no attiecīgajām valstīm šajā pašā laikā zaudēja aptuveni 2 procentpunktus. |
| --- | --- |

(108)

Laikposmā no 2007. gada līdz PIP, kad patēriņš Savienībā samazinājās par 21 %, SRN pārdošanas apjoms samazinājās tikai par 20 %. Tādējādi nedaudz palielinājās SRN tirgus daļa, turpretī imports no attiecīgajām valstīm šajā pašā laikā zaudēja aptuveni 2 procentpunktus.

g)   Nodarbinātība

| (109) | SRN nodarbinātības līmenis laikposmā no 2007. gada līdz PIP samazinājās par 12 %. Galvenais kritums notika 2009. gadā, kad nodarbinātība samazinājās par 8 procentpunktiem. Tas pierāda, ka SRN spēja pielāgoties jaunajai tirgus situācijai.









  Savienības ražošanas nozare | 2007 | 2008 | 2009 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbinātība | 3 052 | 2 978 | 2 752 | 2 694 |
| Indekss | 100 | 98 | 90 | 88 |

(109)

SRN nodarbinātības līmenis laikposmā no 2007. gada līdz PIP samazinājās par 12 %. Galvenais kritums notika 2009. gadā, kad nodarbinātība samazinājās par 8 procentpunktiem. Tas pierāda, ka SRN spēja pielāgoties jaunajai tirgus situācijai.

Savienības ražošanas nozare

2007

2008

2009

PIP

Nodarbinātība

3 052

2 978

2 752

2 694

Indekss

100

98

90

88

h)   Darba ražīgums

| (110) | SRN darbaspēka darba ražīgums, ko mēra kā produkciju uz pilnslodzes ekvivalentu (PSE) gadā, attiecīgajā laikposmā bija nepastāvīgs – 2008. gadā tas palielinājās par 2 procentpunktiem, pēc tam 2009. gadā samazinājās par 5 procentpunktiem, bet PIP laikā atkal palielinājās par 6 procentpunktiem.









  Savienības ražošanas nozare | 2007 | 2008 | 2009 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darba ražīgums | 59,9 | 61,3 | 57,9 | 61,4 |
| Indekss | 100 | 102 | 97 | 103 |

(110)

SRN darbaspēka darba ražīgums, ko mēra kā produkciju uz pilnslodzes ekvivalentu (PSE) gadā, attiecīgajā laikposmā bija nepastāvīgs – 2008. gadā tas palielinājās par 2 procentpunktiem, pēc tam 2009. gadā samazinājās par 5 procentpunktiem, bet PIP laikā atkal palielinājās par 6 procentpunktiem.

Savienības ražošanas nozare

2007

2008

2009

PIP

Darba ražīgums

59,9

61,3

57,9

61,4

Indekss

100

102

97

103

i)   Dempinga starpības apmērs

| (111) | Izvērtējot, kā SRN ietekmēja faktiski konstatētais dempinga starpības apmērs, kas bija liels, jānorāda, ka šo ietekmi nevar uzskatīt par nozīmīgu, ņemot vērā kopējo importa apjomu no attiecīgajām valstīm un antidempinga maksājumu piemērošanu. |
| --- | --- |

(111)

Izvērtējot, kā SRN ietekmēja faktiski konstatētais dempinga starpības apmērs, kas bija liels, jānorāda, ka šo ietekmi nevar uzskatīt par nozīmīgu, ņemot vērā kopējo importa apjomu no attiecīgajām valstīm un antidempinga maksājumu piemērošanu.

5.3.   Dati attiecībā uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem

j)   Pārdošanas cenas un faktori, kas ietekmē cenas iekšzemes tirgū

| (112) | SRN vienības pārdošanas cenas laikposmā no 2007. gada līdz PIP palielinājās par 11 %. Līdz 2009. gadam cenas pakāpeniski palielinājās kopumā par 16 %, bet PIP laikā nokritās par 5 procentpunktiem. Šīs cenu izmaiņas ir saistītas ar faktu, ka SRN spēja izplatīt pasūtījumus ar augstām cenām, kas bija izdarīti līdz ekonomikas lejupslīdei 2009. gadā. Tā ir saistīta arī ar SRN pakāpenisko pāreju uz dārgākām SWR, proti, ar lielāku diametru.









  Izlasē iekļautie ražotāji | 2007 | 2008 | 2009 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vienas vienības vidējā pārdošanas cena ES (EUR/tonna) | 3 219 | 3 492 | 3 720 | 3 560 |
| Indekss | 100 | 108 | 116 | 111 |

(112)

SRN vienības pārdošanas cenas laikposmā no 2007. gada līdz PIP palielinājās par 11 %. Līdz 2009. gadam cenas pakāpeniski palielinājās kopumā par 16 %, bet PIP laikā nokritās par 5 procentpunktiem. Šīs cenu izmaiņas ir saistītas ar faktu, ka SRN spēja izplatīt pasūtījumus ar augstām cenām, kas bija izdarīti līdz ekonomikas lejupslīdei 2009. gadā. Tā ir saistīta arī ar SRN pakāpenisko pāreju uz dārgākām SWR, proti, ar lielāku diametru.

Izlasē iekļautie ražotāji

2007

2008

2009

PIP

Vienas vienības vidējā pārdošanas cena ES (EUR/tonna)

3 219

3 492

3 720

3 560

Indekss

100

108

116

111

k)   Algas

| (113) | Laikposmā no 2007. gada līdz PIP vidējā alga uz vienu pilnslodzes ekvivalentu samazinājās par 12 %. Tomēr no turpmāk sniegtās tabulas nevar izdarīt jēgpilnus secinājumus, jo algas uz vienu darba ņēmēju spēcīgi iespaidoja GBP un EUR maiņas kursa svārstības attiecīgajā laikposmā.









  Izlasē iekļautie ražotāji | 2007 | 2008 | 2009 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Algas uz vienu PSE (EUR) | 55 062 | 50 570 | 46 638 | 48 329 |
| Indekss | 100 | 92 | 85 | 88 |

(113)

Laikposmā no 2007. gada līdz PIP vidējā alga uz vienu pilnslodzes ekvivalentu samazinājās par 12 %. Tomēr no turpmāk sniegtās tabulas nevar izdarīt jēgpilnus secinājumus, jo algas uz vienu darba ņēmēju spēcīgi iespaidoja GBP un EUR maiņas kursa svārstības attiecīgajā laikposmā.

Izlasē iekļautie ražotāji

2007

2008

2009

PIP

Algas uz vienu PSE (EUR)

55 062

50 570

46 638

48 329

Indekss

100

92

85

88

l)   Ieguldījumi un spēja piesaistīt kapitālu

| (114) | Lai gan attiecīgajā laikposmā ieguldījumi SWR samazinājās par 32 %, tie bija nozīmīgi un kopumā bija vairāk nekā EUR 35 miljoni. Ieguldījumi galvenokārt bija koncentrēti to SWR jomā, kurām bija liela peļņas norma. Izlasē iekļautajiem ražotājiem neradās grūtības attiecīgajā laikposmā piesaistīt kapitālu, jo ieguldījumus parasti bija iespējams atmaksāt dažu gadu laikā.









  Izlasē iekļautie ražotāji | 2007 | 2008 | 2009 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ieguldījumi
  (tūkst. EUR) | 12 331 | 9 038 | 6 283 | 8 406 |
| Indekss | 100 | 73 | 51 | 68 |

(114)

Lai gan attiecīgajā laikposmā ieguldījumi SWR samazinājās par 32 %, tie bija nozīmīgi un kopumā bija vairāk nekā EUR 35 miljoni. Ieguldījumi galvenokārt bija koncentrēti to SWR jomā, kurām bija liela peļņas norma. Izlasē iekļautajiem ražotājiem neradās grūtības attiecīgajā laikposmā piesaistīt kapitālu, jo ieguldījumus parasti bija iespējams atmaksāt dažu gadu laikā.

Izlasē iekļautie ražotāji

2007

2008

2009

PIP

Ieguldījumi

(tūkst. EUR)

12 331

9 038

6 283

8 406

Indekss

100

73

51

68

m)   Rentabilitāte Savienības tirgū

| (115) | Izlasē iekļautajiem ražotājiem izdevās gūt peļņu visā attiecīgajā laikposmā. Peļņa, kas tika gūta no 2008. gada līdz PIP, bija lielāka nekā sākotnējā izmeklēšanā noteiktais 5 % mērķis peļņas jomā. Izlasē iekļauto ražotāju gūtos rezultātus izskaidro galvenokārt cenu paaugstināšanās laikposmā no 2007. gada līdz PIP un pasaulē uzturētais pieprasījums pēc šo ražotāju produkcijas, kas tiem radīja iespēju segt nemainīgās izmaksas. Rentabilitātes kritumu PIP laikā izskaidro cenu kritums un ražošanas apjoma kritums, kas negatīvi ietekmēja ražošanas izmaksas.









  Izlasē iekļautie ražotāji | 2007 | 2008 | 2009 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitāte Savienības tirgū (%) | 3,6 % | 5,7 % | 11,1 % | 6,5 % |
| Indekss | 100 | 158 | 307 | 179 |

(115)

Izlasē iekļautajiem ražotājiem izdevās gūt peļņu visā attiecīgajā laikposmā. Peļņa, kas tika gūta no 2008. gada līdz PIP, bija lielāka nekā sākotnējā izmeklēšanā noteiktais 5 % mērķis peļņas jomā. Izlasē iekļauto ražotāju gūtos rezultātus izskaidro galvenokārt cenu paaugstināšanās laikposmā no 2007. gada līdz PIP un pasaulē uzturētais pieprasījums pēc šo ražotāju produkcijas, kas tiem radīja iespēju segt nemainīgās izmaksas. Rentabilitātes kritumu PIP laikā izskaidro cenu kritums un ražošanas apjoma kritums, kas negatīvi ietekmēja ražošanas izmaksas.

Izlasē iekļautie ražotāji

2007

2008

2009

PIP

Rentabilitāte Savienības tirgū (%)

3,6 %

5,7 %

11,1 %

6,5 %

Indekss

100

158

307

179

n)   Ienākums no ieguldījumiem

| (116) | Ienākums no ieguldījumiem, kas izteikts kā kopējās SRW ražošanā gūtās peļņas procentuālā attiecība pret to aktīvu tīro uzskaites vērtību, kas tiešā vai netiešā veidā saistīti ar SRW ražošanu, visā attiecīgajā laikposmā kopumā atbilda rentabilitātes tendencei.









  Izlasē iekļautie ražotāji | 2007 | 2008 | 2009 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ienākums no ieguldījumiem (%) | 24,5 % | 45 % | 76,4 % | 69,6 % |
| Indekss | 100 | 184 | 312 | 284 |

(116)

Ienākums no ieguldījumiem, kas izteikts kā kopējās SRW ražošanā gūtās peļņas procentuālā attiecība pret to aktīvu tīro uzskaites vērtību, kas tiešā vai netiešā veidā saistīti ar SRW ražošanu, visā attiecīgajā laikposmā kopumā atbilda rentabilitātes tendencei.

Izlasē iekļautie ražotāji

2007

2008

2009

PIP

Ienākums no ieguldījumiem (%)

24,5 %

45 %

76,4 %

69,6 %

Indekss

100

184

312

284

o)   Naudas plūsma

| (117) | Laikposmā no 2007. gada līdz PIP situācija naudas plūsmas jomā uzlabojās un visā attiecīgajā laikposmā atbilda iepriekš norādītajai rentabilitātes tendencei.









  Izlasē iekļautie ražotāji | 2007 | 2008 | 2009 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naudas plūsma
  (tūkst. EUR) | 20 255 | 38 579 | 60 276 | 45 841 |
| Indekss | 100 | 190 | 298 | 226 |

(117)

Laikposmā no 2007. gada līdz PIP situācija naudas plūsmas jomā uzlabojās un visā attiecīgajā laikposmā atbilda iepriekš norādītajai rentabilitātes tendencei.

Izlasē iekļautie ražotāji

2007

2008

2009

PIP

Naudas plūsma

(tūkst. EUR)

20 255

38 579

60 276

45 841

Indekss

100

190

298

226

p)   Atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām

| (118) | Lai gan iepriekš aplūkotie rādītāji liecina par to, ka SRN izjuta ekonomikas lejupslīdi, jo samazinājās pārdošanas apjoms, ražošanas apjoms, nodarbinātība un ieguldījumu apjoms, tie arī liecina, ka SRN pielāgoja savas ražošanas iekārtas, lai spētu veiksmīgāk darboties jaunajos ekonomikas apstākļos un spētu izmantot iespējas gan ES tirgos, gan tirgos ārpus ES tajos segmentos, kur iespējams gūt lielu peļņas normu. SRN ekonomiskās un finansiālās situācijas uzlabošanās pēc antidempinga pasākumu noteikšanas 1999. gadā pierāda, ka šie pasākumi bija efektīvi un ka SRN bija atguvusies no iepriekšējā dempinga sekām. |
| --- | --- |

(118)

Lai gan iepriekš aplūkotie rādītāji liecina par to, ka SRN izjuta ekonomikas lejupslīdi, jo samazinājās pārdošanas apjoms, ražošanas apjoms, nodarbinātība un ieguldījumu apjoms, tie arī liecina, ka SRN pielāgoja savas ražošanas iekārtas, lai spētu veiksmīgāk darboties jaunajos ekonomikas apstākļos un spētu izmantot iespējas gan ES tirgos, gan tirgos ārpus ES tajos segmentos, kur iespējams gūt lielu peļņas normu. SRN ekonomiskās un finansiālās situācijas uzlabošanās pēc antidempinga pasākumu noteikšanas 1999. gadā pierāda, ka šie pasākumi bija efektīvi un ka SRN bija atguvusies no iepriekšējā dempinga sekām.

| (119) | Ukrainas valdība norādīja, ka tai nav saprotams, kā Ukrainas importam noteikto antidempinga maksājumu atcelšana varētu kaitēt SRN, ja tās kaitējuma rādītāji lielākoties attīstījās pozitīvi ekonomiskās krīzes laikā, un jo īpaši laikposmā no 2009. gada līdz PIP. Tomēr minētajā analīzē tika ņemts vērā ierobežots laikposms, nevis viss attiecīgais periods. Jānorāda, ka šis periods neatspoguļo kopējo tendenci, sākot ar situāciju, kad mērķa peļņa netika sasniegta līdz tam, ka tā tika sasniegta par spīti ekonomikas krīzei, kas ietekmēja SRN un tās rādītājus attiecīgā perioda beigās. Kā norādīts 112. un 115. apsvērumā, diezgan pozitīvā kopaina SRN, no vienas puses, izskaidrojama ar nozīmīgajiem pasūtījumiem 2008. gada beigās, kas turpinājās arī 2009. gadā, un ar patēriņa pieaugumu tirgos ārpus ES, kas kopumā veicināja ar peļņu saistīto rādītāju pozitīvās tendences. |
| --- | --- |

(119)

Ukrainas valdība norādīja, ka tai nav saprotams, kā Ukrainas importam noteikto antidempinga maksājumu atcelšana varētu kaitēt SRN, ja tās kaitējuma rādītāji lielākoties attīstījās pozitīvi ekonomiskās krīzes laikā, un jo īpaši laikposmā no 2009. gada līdz PIP. Tomēr minētajā analīzē tika ņemts vērā ierobežots laikposms, nevis viss attiecīgais periods. Jānorāda, ka šis periods neatspoguļo kopējo tendenci, sākot ar situāciju, kad mērķa peļņa netika sasniegta līdz tam, ka tā tika sasniegta par spīti ekonomikas krīzei, kas ietekmēja SRN un tās rādītājus attiecīgā perioda beigās. Kā norādīts 112. un 115. apsvērumā, diezgan pozitīvā kopaina SRN, no vienas puses, izskaidrojama ar nozīmīgajiem pasūtījumiem 2008. gada beigās, kas turpinājās arī 2009. gadā, un ar patēriņa pieaugumu tirgos ārpus ES, kas kopumā veicināja ar peļņu saistīto rādītāju pozitīvās tendences.

5.4.   Secinājums

| (120) | Lai gan patēriņš samazinājās par 21 %, SRN izdevās saglabāt savu tirgus daļu, cenas paaugstinājās par 11 %, krājumu apmērs palika pieņemamā līmenī, turpretī produkcijas apjoma samazinājums pārsniedza patēriņa samazinājumu. Rentabilitātes ziņā SRN visā attiecīgajā laikposmā bija rentabla. Ņemot vērā iepriekš minēto, var secināt, ka attiecīgajā laikposmā SRN neradās būtisks kaitējums. |
| --- | --- |

(120)

Lai gan patēriņš samazinājās par 21 %, SRN izdevās saglabāt savu tirgus daļu, cenas paaugstinājās par 11 %, krājumu apmērs palika pieņemamā līmenī, turpretī produkcijas apjoma samazinājums pārsniedza patēriņa samazinājumu. Rentabilitātes ziņā SRN visā attiecīgajā laikposmā bija rentabla. Ņemot vērā iepriekš minēto, var secināt, ka attiecīgajā laikposmā SRN neradās būtisks kaitējums.

F.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

| (121) | Kā paskaidrots 55. un 68. apsvērumā, ražotāji eksportētāji ĶTR un Ukrainā var ievērojami palielināt savu eksporta apjomu uz Savienību, izmantojot pieejamās jaudas rezerves. Patiešām ir pieejama ievērojama jauda, kura pārsniedz 500 000 tonnas, kas atbilst kopējam patēriņam Savienībā. Tāpēc ir iespējams, ka pasākumu atcelšanas gadījumā Savienības tirgū ienāks liels daudzums ĶTR un Ukrainas izcelsmes SWR, lai atgūtu zaudēto tirgus daļu un palielinātu to. |
| --- | --- |

(121)

Kā paskaidrots 55. un 68. apsvērumā, ražotāji eksportētāji ĶTR un Ukrainā var ievērojami palielināt savu eksporta apjomu uz Savienību, izmantojot pieejamās jaudas rezerves. Patiešām ir pieejama ievērojama jauda, kura pārsniedz 500 000 tonnas, kas atbilst kopējam patēriņam Savienībā. Tāpēc ir iespējams, ka pasākumu atcelšanas gadījumā Savienības tirgū ienāks liels daudzums ĶTR un Ukrainas izcelsmes SWR, lai atgūtu zaudēto tirgus daļu un palielinātu to.

| (122) | Kā uzsvērts 88. apsvērumā, no ĶTR un Ukrainas importēto ražojumu cenas tika atzītas par zemām un par dempinga cenām salīdzinājumā ar ES cenām. Iespējams, ka arī turpmāk tiks noteiktas šādas zemas cenas. Kā jau minēts 67. apsvērumā, Ukrainas gadījumā cenas tiešām var pat vēl samazināties. Ļoti iespējams, ka šāda cenu noteikšana apvienojumā ar šo valstu eksportētāju spēju Savienības tirgum piegādāt ievērojamus attiecīgā ražojuma apjomus samazinātu cenas Savienības tirgū un tas negatīvi iespaidotu SRN ekonomisko situāciju. Kā norādīts iepriekš, SRN finanšu rādītāji ir cieši saistīti ar cenu līmeni Savienības tirgū. Tāpēc ir iespējams, ka gadījumā, ja SRN saskartos ar palielinātu importa apjomu no ĶTR un Ukrainas par dempinga cenām, tas pasliktinātu sākotnējā izmeklēšanā konstatēto finansiālo situāciju. Tāpēc, pamatojoties uz to, tika secināts, ka, atceļot ĶTR un Ukrainas izcelsmes ražojumu importam noteiktos pasākumus, visticamāk, kaitējums SRN atkārtotos. |
| --- | --- |

(122)

Kā uzsvērts 88. apsvērumā, no ĶTR un Ukrainas importēto ražojumu cenas tika atzītas par zemām un par dempinga cenām salīdzinājumā ar ES cenām. Iespējams, ka arī turpmāk tiks noteiktas šādas zemas cenas. Kā jau minēts 67. apsvērumā, Ukrainas gadījumā cenas tiešām var pat vēl samazināties. Ļoti iespējams, ka šāda cenu noteikšana apvienojumā ar šo valstu eksportētāju spēju Savienības tirgum piegādāt ievērojamus attiecīgā ražojuma apjomus samazinātu cenas Savienības tirgū un tas negatīvi iespaidotu SRN ekonomisko situāciju. Kā norādīts iepriekš, SRN finanšu rādītāji ir cieši saistīti ar cenu līmeni Savienības tirgū. Tāpēc ir iespējams, ka gadījumā, ja SRN saskartos ar palielinātu importa apjomu no ĶTR un Ukrainas par dempinga cenām, tas pasliktinātu sākotnējā izmeklēšanā konstatēto finansiālo situāciju. Tāpēc, pamatojoties uz to, tika secināts, ka, atceļot ĶTR un Ukrainas izcelsmes ražojumu importam noteiktos pasākumus, visticamāk, kaitējums SRN atkārtotos.

| (123) | Savukārt saskaņā ar 63. apsvērumu Dienvidāfrikai, šķiet, ir ierobežotas jaudas rezerves. Kā uzsvērts 92. apsvērumā, uz ES eksportēto Dienvidāfrikas ražojumu cenas neatzina par tādām, kas ir ievērojami zemākas par SRN cenām. Ņemot vērā nelielo eksporta apjomu uz ES, ko ieveda Savienības tirgū, arī Dienvidāfrikas SWR eksporta cenas piecos galvenajos tirgos ārpus ES tika salīdzinātas ar SRN cenām pa ražojumu veidiem. Tika secināts, ka arī šīs cenas nav zemākas par SRN cenām. |
| --- | --- |

(123)

Savukārt saskaņā ar 63. apsvērumu Dienvidāfrikai, šķiet, ir ierobežotas jaudas rezerves. Kā uzsvērts 92. apsvērumā, uz ES eksportēto Dienvidāfrikas ražojumu cenas neatzina par tādām, kas ir ievērojami zemākas par SRN cenām. Ņemot vērā nelielo eksporta apjomu uz ES, ko ieveda Savienības tirgū, arī Dienvidāfrikas SWR eksporta cenas piecos galvenajos tirgos ārpus ES tika salīdzinātas ar SRN cenām pa ražojumu veidiem. Tika secināts, ka arī šīs cenas nav zemākas par SRN cenām.

| (124) | Ņemot vērā ierobežoto jaudas rezervi un to, ka nav cenu samazinājuma, tika secināts, ka, atceļot Dienvidāfrikas izcelsmes ražojumu importam noteiktos pasākumus, kaitējums SRN, visticamāk, neatkārtotos. |
| --- | --- |

(124)

Ņemot vērā ierobežoto jaudas rezervi un to, ka nav cenu samazinājuma, tika secināts, ka, atceļot Dienvidāfrikas izcelsmes ražojumu importam noteiktos pasākumus, kaitējums SRN, visticamāk, neatkārtotos.

G.   SAVIENĪBAS INTERESES

1.   Ievads

| (125) | Atbilstīgi pamatregulas 21. pantam tika pētīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana attiecībā uz ĶTR un Ukrainu kopumā būtu pretrunā Savienības interesēm. Atbilstību Savienības interesēm noteica, novērtējot dažādās saistītās intereses. Jāatgādina, ka iepriekšējā izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu pieņemšana nav pretrunā Savienības interesēm. Turklāt, tā kā šī izmeklēšana ir pārskatīšana, analizējot stāvokli, kurā antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem bijusi nepamatoti nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām. |
| --- | --- |

(125)

Atbilstīgi pamatregulas 21. pantam tika pētīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana attiecībā uz ĶTR un Ukrainu kopumā būtu pretrunā Savienības interesēm. Atbilstību Savienības interesēm noteica, novērtējot dažādās saistītās intereses. Jāatgādina, ka iepriekšējā izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu pieņemšana nav pretrunā Savienības interesēm. Turklāt, tā kā šī izmeklēšana ir pārskatīšana, analizējot stāvokli, kurā antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem bijusi nepamatoti nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām.

| (126) | Pamatojoties uz to, tika analizēts, vai, neraugoties uz secinājumiem par kaitējošā dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, ir nepārvarami iemesli, kuru dēļ pasākumu turpināšana attiecībā pret ĶTR un Ukrainas izcelsmes ražojumu importu šajā konkrētajā gadījumā nav Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(126)

Pamatojoties uz to, tika analizēts, vai, neraugoties uz secinājumiem par kaitējošā dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, ir nepārvarami iemesli, kuru dēļ pasākumu turpināšana attiecībā pret ĶTR un Ukrainas izcelsmes ražojumu importu šajā konkrētajā gadījumā nav Savienības interesēs.

2.   SRN intereses

| (127) | SRN ir sevi apliecinājusi kā strukturāli dzīvotspējīga ražošanas nozare. To apstiprināja tās ekonomiskā stāvokļa pozitīvās izmaiņas attiecīgajā laikposmā. Īpaši tas, ka SRN saglabāja savu tirgus daļu visā šajā laikposmā, krasi atšķiras no situācijas pirms pasākumu ieviešanas 1999. gadā. Turklāt tika novērots, ka laikposmā no 2007. gada līdz PIP situācija SRN peļņas gūšanas ziņā uzlabojās. Turklāt jāatceras, ka tika konstatēta pasākumu apiešana, veicot importu no Marokas, Moldovas un Dienvidkorejas. Ja šāda prakse nebūtu bijusi, SRN situācija būtu bijusi vēl labvēlīgāka. |
| --- | --- |

(127)

SRN ir sevi apliecinājusi kā strukturāli dzīvotspējīga ražošanas nozare. To apstiprināja tās ekonomiskā stāvokļa pozitīvās izmaiņas attiecīgajā laikposmā. Īpaši tas, ka SRN saglabāja savu tirgus daļu visā šajā laikposmā, krasi atšķiras no situācijas pirms pasākumu ieviešanas 1999. gadā. Turklāt tika novērots, ka laikposmā no 2007. gada līdz PIP situācija SRN peļņas gūšanas ziņā uzlabojās. Turklāt jāatceras, ka tika konstatēta pasākumu apiešana, veicot importu no Marokas, Moldovas un Dienvidkorejas. Ja šāda prakse nebūtu bijusi, SRN situācija būtu bijusi vēl labvēlīgāka.

| (128) | Pamatoti ir gaidāms, ka SRN joprojām būs ieguvēja no pasākumiem, kas tiks saglabāti. Ja pasākumus attiecībā pret ĶTR un Ukrainas izcelsmes ražojumu importu nesaglabātu, iespējams, imports par dempinga cenām no šīm valstīm atkal radītu kaitējumu SRN un tās finansiālā situācija pasliktinātos. |
| --- | --- |

(128)

Pamatoti ir gaidāms, ka SRN joprojām būs ieguvēja no pasākumiem, kas tiks saglabāti. Ja pasākumus attiecībā pret ĶTR un Ukrainas izcelsmes ražojumu importu nesaglabātu, iespējams, imports par dempinga cenām no šīm valstīm atkal radītu kaitējumu SRN un tās finansiālā situācija pasliktinātos.

3.   Importētāju intereses

| (129) | Jāatgādina, ka iepriekšējās izmeklēšanās tika secināts, ka noteikto pasākumu ietekme nebūs būtiska. Saskaņā ar 11. apsvērumu divi importētāji atsūtīja aizpildītu anketu un pilnībā sadarbojās šajā procedūrā. Tie norādīja, ka šo pasākumu dēļ cenas paaugstinājušās. Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka eksistē citi piegādes avoti un ka no citām valstīm importēto ražojumu cenas ir līdzīgā līmenī kā no ĶTR importēto ražojumu cenas. |
| --- | --- |

(129)

Jāatgādina, ka iepriekšējās izmeklēšanās tika secināts, ka noteikto pasākumu ietekme nebūs būtiska. Saskaņā ar 11. apsvērumu divi importētāji atsūtīja aizpildītu anketu un pilnībā sadarbojās šajā procedūrā. Tie norādīja, ka šo pasākumu dēļ cenas paaugstinājušās. Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka eksistē citi piegādes avoti un ka no citām valstīm importēto ražojumu cenas ir līdzīgā līmenī kā no ĶTR importēto ražojumu cenas.

| (130) | Pamatojoties uz iepriekš teikto, tika secināts, ka pašlaik spēkā esošajiem pasākumiem nav būtiskas negatīvas ietekmes uz importētāju finansiālo situāciju un ka šo pasākumu saglabāšana tos nopietni neskars. |
| --- | --- |

(130)

Pamatojoties uz iepriekš teikto, tika secināts, ka pašlaik spēkā esošajiem pasākumiem nav būtiskas negatīvas ietekmes uz importētāju finansiālo situāciju un ka šo pasākumu saglabāšana tos nopietni neskars.

4.   Lietotāju intereses

| (131) | SWR izmanto ļoti dažādiem mērķiem, tādēļ iesaistītas var būt daudzas patērētāju nozares, piemēram, zvejniecība, jūrniecība/kuģniecība, naftas un gāzes ieguves un apstrādes rūpniecība, kalnrūpniecība, mežsaimniecība, gaisa transports, inženiertehniskā būvniecība, būvniecība un pacēlāju ražošanas nozare. Šis nozaru saraksts ir tikai norādošs. |
| --- | --- |

(131)

SWR izmanto ļoti dažādiem mērķiem, tādēļ iesaistītas var būt daudzas patērētāju nozares, piemēram, zvejniecība, jūrniecība/kuģniecība, naftas un gāzes ieguves un apstrādes rūpniecība, kalnrūpniecība, mežsaimniecība, gaisa transports, inženiertehniskā būvniecība, būvniecība un pacēlāju ražošanas nozare. Šis nozaru saraksts ir tikai norādošs.

| (132) | Komisija visiem zināmajiem lietotājiem izsūtīja anketas. Kā minēts 16. apsvērumā, procedūrā piedalījās tikai viens lietotājs. Tas norādīja, ka neizjūt pasākumu ietekmi, jo ir pieejami citi avoti un SWR neveido būtisku daļu no tā ražošanas izmaksām. Šajā sakarā tika secināts, ka, ņemot vērā ar SWR saistīto izmaksu nebūtisko ietekmi uz patērētāju nozarēm un to, ka eksistē citi piegādes avoti, spēkā esošajiem pasākumiem nav būtiskas ietekmes uz patērētāju nozari. |
| --- | --- |

(132)

Komisija visiem zināmajiem lietotājiem izsūtīja anketas. Kā minēts 16. apsvērumā, procedūrā piedalījās tikai viens lietotājs. Tas norādīja, ka neizjūt pasākumu ietekmi, jo ir pieejami citi avoti un SWR neveido būtisku daļu no tā ražošanas izmaksām. Šajā sakarā tika secināts, ka, ņemot vērā ar SWR saistīto izmaksu nebūtisko ietekmi uz patērētāju nozarēm un to, ka eksistē citi piegādes avoti, spēkā esošajiem pasākumiem nav būtiskas ietekmes uz patērētāju nozari.

5.   Secinājums par Savienības interesēm

| (133) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka nepastāv nekādi nepārvarami šķēršļi pret pašreizējo antidempinga pasākumu saglabāšanu. |
| --- | --- |

(133)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka nepastāv nekādi nepārvarami šķēršļi pret pašreizējo antidempinga pasākumu saglabāšanu.

H.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (134) | Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānots ieteikt pašreizējo pasākumu saglabāšanu attiecībā uz ĶTR un Ukrainas izcelsmes attiecīgo ražojumu importu un šo pasākumu izbeigšanu attiecībā uz Dienvidāfrikas izcelsmes ražojumu importu. Personām tika arī dots laiks, kurā pēc šīs informācijas saņemšanas tās varēja iesniegt iebildumus. Netika saņemti nekādi komentāri, kas liktu mainīt iepriekš izklāstītos secinājumus. |
| --- | --- |

(134)

Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānots ieteikt pašreizējo pasākumu saglabāšanu attiecībā uz ĶTR un Ukrainas izcelsmes attiecīgo ražojumu importu un šo pasākumu izbeigšanu attiecībā uz Dienvidāfrikas izcelsmes ražojumu importu. Personām tika arī dots laiks, kurā pēc šīs informācijas saņemšanas tās varēja iesniegt iebildumus. Netika saņemti nekādi komentāri, kas liktu mainīt iepriekš izklāstītos secinājumus.

| (135) | No iepriekš minētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu jāsaglabā spēkā esošie antidempinga pasākumi, ko piemēro ĶTR un Ukrainas izcelsmes SWR importam. Turpretī pasākumi, ko piemēro importam no Dienvidāfrikas, ir jāizbeidz. |
| --- | --- |

(135)

No iepriekš minētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu jāsaglabā spēkā esošie antidempinga pasākumi, ko piemēro ĶTR un Ukrainas izcelsmes SWR importam. Turpretī pasākumi, ko piemēro importam no Dienvidāfrikas, ir jāizbeidz.

| (136) | Kā minēts 2. un 3. apsvērumā, spēkā esošos antidempinga maksājumus, ko piemēro attiecīgā ražojuma importam no Ukrainas un ĶTR, attiecināja arī uz tādu SWR importu, kas sūtītas no Moldovas, Marokas un Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai Moldova, Maroka vai Korejas Republika ir norādīta kā izcelsmes valsts. Saskaņā ar 2. apsvērumu antidempinga maksājumu, ko piemēro attiecīgā ražojuma importam, būtu jāturpina attiecināt arī uz tādām SWR, kas sūtītas no Moldovas, Marokas un Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai Moldova, Maroka vai Korejas Republika ir norādīta kā izcelsmes valsts. Ražotājs eksportētājs Marokā, kas bija atbrīvots no pasākumiem, kurus piemēroja ar Regulu (EK) Nr. 1886/2004, būtu jāatbrīvo arī no pasākumiem, kurus nosaka ar šo regulu. Vienpadsmit ražotāji eksportētāji Dienvidkorejā, kas bija atbrīvoti no pasākumiem, kurus piemēroja ar Īstenošanas regulu (EK) Nr. 400/2010, būtu jāatbrīvo arī no pasākumiem, kurus nosaka ar šo regulu, |
| --- | --- |

(136)

Kā minēts 2. un 3. apsvērumā, spēkā esošos antidempinga maksājumus, ko piemēro attiecīgā ražojuma importam no Ukrainas un ĶTR, attiecināja arī uz tādu SWR importu, kas sūtītas no Moldovas, Marokas un Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai Moldova, Maroka vai Korejas Republika ir norādīta kā izcelsmes valsts. Saskaņā ar 2. apsvērumu antidempinga maksājumu, ko piemēro attiecīgā ražojuma importam, būtu jāturpina attiecināt arī uz tādām SWR, kas sūtītas no Moldovas, Marokas un Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai Moldova, Maroka vai Korejas Republika ir norādīta kā izcelsmes valsts. Ražotājs eksportētājs Marokā, kas bija atbrīvots no pasākumiem, kurus piemēroja ar Regulu (EK) Nr. 1886/2004, būtu jāatbrīvo arī no pasākumiem, kurus nosaka ar šo regulu. Vienpadsmit ražotāji eksportētāji Dienvidkorejā, kas bija atbrīvoti no pasākumiem, kurus piemēroja ar Īstenošanas regulu (EK) Nr. 400/2010, būtu jāatbrīvo arī no pasākumiem, kurus nosaka ar šo regulu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu tādu Ķīnas Tautas Republikas un Ukrainas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importam, tostarp slēgtas konstrukcijas trosēm, izņemot nerūsējošā tērauda troses un tauvas, kuru maksimālais šķērsgriezuma diametrs pārsniedz 3 mm un kuras pašlaik tiek klasificētas ar KN kodiem ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 un ex 7312 10 98 (Taric kodi 7312108111, 7312108112, 7312108113, 7312108119, 7312108311, 7312108312, 7312108313, 7312108319, 7312108511, 7312108512, 7312108513, 7312108519, 7312108911, 7312108912, 7312108913, 7312108919, 7312109811, 7312109812, 7312109813 un 7312109819).

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas jāpiemēro CIF neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas 1. punktā aprakstītajiem Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ražojumiem, ir 60,4 %.

3.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas jāpiemēro CIF neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas 1. punktā aprakstītajiem Ukrainas izcelsmes ražojumiem, ir 51,8 %.

4.   Ar šo galīgo antidempinga maksājuma likmi, kas saskaņā ar 2. punktu jāpiemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ražojumu importam, attiecina arī uz tādu tērauda trošu un tauvu importu, kas sūtītas no Marokas, neatkarīgi no tā, vai Maroka ir norādīta kā izcelsmes valsts (Taric kodi 7312108112, 7312108312, 7312108512, 7312108912 un 7312109812), izņemot tās troses un tauvas, ko ražojis uzņēmums Remer Maroc SARL, Zone Industrielle, Tranche 2, Lot 10, Settat, Morocco (Taric papildu kods A567), un arī uz tādu tērauda trošu un tauvu importu, kas sūtītas no Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai Korejas Republika ir norādīta kā izcelsmes valsts (Taric kodi 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 un 7312109813), izņemot tās troses un tauvas, ko ražojuši šādi uzņēmumi:

| Valsts | Uzņēmums | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Korejas Republika | Bosung Wire Rope Co, Ltd, 568, Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimhae-si, Gyeongsangnam-do, 621-872 | A969 |
| Chung Woo Rope Co., Ltd 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan | A969 |
| CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam | A969 |
| Cosmo Wire Ltd, 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan | A969 |
| Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim - Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam | A969 |
| DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam | A969 |
| Kiswire Ltd, 20th Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul | A969 |
| Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan | A969 |
| Shin Han Rope CO., LTD, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon | A969 |
| Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan | A969 |
| Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam | A969 |

Valsts

Uzņēmums

Taric papildu kods

Korejas Republika

Bosung Wire Rope Co, Ltd, 568, Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimhae-si, Gyeongsangnam-do, 621-872

A969

Chung Woo Rope Co., Ltd 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan

A969

CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam

A969

Cosmo Wire Ltd, 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan

A969

Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim - Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam

A969

DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam

A969

Kiswire Ltd, 20th Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul

A969

Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan

A969

Shin Han Rope CO., LTD, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon

A969

Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan

A969

Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam

A969

5.   Ar šo galīgo antidempinga maksājuma likmi, kas saskaņā ar 3. punktu jāpiemēro Ukrainas izcelsmes ražojumu importam, attiecina arī uz tādu tērauda trošu un tauvu importu, kas sūtītas no Moldovas, neatkarīgi no tā, vai Moldova ir norādīta kā izcelsmes valsts (Taric kodi 7312108111, 7312108311, 7312108511, 7312108911 un 7312109811).

6.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

7.   Ar šo izbeidz pārskatīšanas procedūru attiecībā uz tādu Dienvidāfrikas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importu, tostarp slēgtas konstrukcijas trosēm, izņemot nerūsējošā tērauda troses un tauvas, kuru maksimālais šķērsgriezuma diametrs pārsniedz 3 mm un kuras pašlaik tiek klasificētas ar KN kodiem ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 un ex 7312 10 98.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 27. janvārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

N. WAMMEN

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV L 217, 17.8.1999., 1. lpp.

2

(3)  OV L 211, 4.8.2001., 1. lpp.

3

(4)  OV L 285, 31.10.2007., 1. lpp.

4

(5)  OV L 120, 24.4.2004., 1. lpp.

5

(6)  OV L 328, 30.10.2004., 1. lpp.

6

(7)  OV L 299, 16.11.2005., 1. lpp.

7

(8)  OV L 117, 11.5.2010., 1. lpp.

8

(9)  OV C 309, 13.11.2010., 6. lpp.

9

(10)  OV C 311, 16.11.2010., 16. lpp.

10

(11)  Spriedums lietā T-369/08 “Eiropas Stiepļu trošu importētāju asociācija (EWRIA) u. c. pret Eiropas Komisiju” (2010), 76. un turpmākie punkti.

11

EWRIA

(12)  OV L 211, 4.8.2001., 1. lpp.

12

---

| 9.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 36/17 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 36/17

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 103/2012

(2012. gada 7. februāris)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienādu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienādu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji pamatojas uz KN vai papildina to ar papildu apakšnodaļām un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji pamatojas uz KN vai papildina to ar papildu apakšnodaļām un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

| (3) | Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2). |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2).

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Preces, kas aprakstītas pielikuma tabulas 1. ailē, kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto KN kodu.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, ko izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 7. februārī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

(2)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija
  (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Modulārais ekrāna panelis (tā dēvētā “LED siena”) ar vairākiem moduļiem, kuri sastāv no elementiem, un katra elementa izmēri ir apm. 38 × 38 × 9 cm.
  Katrs elements sastāv no sarkanas, zaļas un zilas gaismas diodēm, un katram elementam ir 16 × 16 pikseļu izšķirtspēja, 24 mm punktiestatne, 2 000 cd/m2 spilgtums un vairāk nekā 300 Hz atsvaidzes intensitāte. Turklāt katram no tiem ir vadības elektronika.
  Panelis ir uzrādīts kopā ar apstrādes sistēmu, kas ietver:






  — | video procesoru, kas uztver dažādus ienākošos signālus (piemēram, CVBS, Y/C, YUV/RGB, (HD-)SDI vai DVI) un nodrošina attēla/video mērogošanu atbilstoši ekrāna paneļa izmēram, un |

Preču apraksts

Klasifikācija

(KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

Modulārais ekrāna panelis (tā dēvētā “LED siena”) ar vairākiem moduļiem, kuri sastāv no elementiem, un katra elementa izmēri ir apm. 38 × 38 × 9 cm.

Katrs elements sastāv no sarkanas, zaļas un zilas gaismas diodēm, un katram elementam ir 16 × 16 pikseļu izšķirtspēja, 24 mm punktiestatne, 2 000 cd/m2 spilgtums un vairāk nekā 300 Hz atsvaidzes intensitāte. Turklāt katram no tiem ir vadības elektronika.

Panelis ir uzrādīts kopā ar apstrādes sistēmu, kas ietver:

—

video procesoru, kas uztver dažādus ienākošos signālus (piemēram, CVBS, Y/C, YUV/RGB, (HD-)SDI vai DVI) un nodrošina attēla/video mērogošanu atbilstoši ekrāna paneļa izmēram, un

| — | signālu procesoru, kas ekrāna panelī nodrošina ienākošā signāla pikseļu kartēšanu. |
| --- | --- |

—

signālu procesoru, kas ekrāna panelī nodrošina ienākošā signāla pikseļu kartēšanu.

Signālu procesors apstrādāto signālu pa optiskās šķiedras kabeļiem nosūta datu izplatītājam. Savukārt datu izplatītājs saņemtos datus nosūta dažādajiem ekrāna paneļa elementiem.

Panelis nav piemērots skatīšanai no neliela attāluma. Šādus paneļus izmanto izklaides un sporta pasākumos, kā arī kā reklāmas tablo mazumtirdzniecībā utt.

8528 59 80

Klasifikācija noteikta, ievērojot 1. un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu, XVI sadaļas 4. piezīmi un KN kodu 8528, 8528 59 un 8528 59 80 formulējumu.

Modulārais ekrāna panelis un video apstrādes sistēma ir uzskatāmi par funkcionālām vienībām XVI sadaļas 4. piezīmes nozīmē, jo tās ir atsevišķas ierīces, kas savstarpēji savienotas ar elektrokabeļiem vai citām ierīcēm, lai kopīgi veiktu skaidri noteiktu funkciju.

Šī ierīce var attēlot videoattēlus no dažādiem avotiem, kas ir pozīcijā 8528 minēta funkcija.

Tā kā šī ierīce var attēlot dažādus video failus, to nevar uzskatīt par elektrisku ierīci, kas veic vizuālās signalizēšanas funkcijas. Tāpēc to nevar klasificēt pozīcijā 8531 kā indikatoru paneli (skatīt pozīcijas 8531 (D) punkta HS skaidrojumus).

Tāpēc ierīce klasificējama ar KN kodu 8528 59 80 kā citādi krāsu monitori.

---

| 9.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 36/19 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 36/19

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 104/2012

(2012. gada 7. februāris)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

| (3) | Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2). |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2).

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto KN kodu.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, ko izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 7. februārī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

(2)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija
  (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| T. s. "velosipēda komplekts", kas sastāv no šādiem komponentiem:






  a) | rāmis, |

Preču apraksts

Klasifikācija

(KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

T. s. "velosipēda komplekts", kas sastāv no šādiem komponentiem:

a)

rāmis,

| b) | priekšējā dakša un |
| --- | --- |

b)

priekšējā dakša un

| c) | divi loki. |
| --- | --- |

c)

divi loki.

Komponenti tiek uzrādīti muitošanai vienlaikus, bet ir iepakoti atsevišķi.

| a) | 8714 91 10 |
| --- | --- |

a)

| b) | 8714 91 30 |
| --- | --- |

b)

| c) | 8714 92 10 |
| --- | --- |

c)

Klasifikācija noteikta, ievērojot 1. un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu un KN kodu 8714, 8714 91, 8714 91 10 un 8714 91 30, kā arī 8714 92 un 8714 92 10 formulējumu.

Tā kā komponentiem, tos saliekot kopā, nav pabeigta velosipēda pamatīpašības, tos nav iespējams klasificēt apakšpozīcijā 8712 00 kā nepabeigtu velosipēdu, piemērojot 2.a) vispārīgo interpretācijas noteikumu (sk. arī KN skaidrojumus apakšpozīcijai 8712 00).

Komponentus nav iespējams klasificēt kā preces, kas iesaiņotas komplektos mazumtirdzniecībai 3.b) vispārīgā interpretācijas noteikuma nozīmē, jo tie nav iesaiņoti kopā. Līdz ar to komponenti ir klasificējami atsevišķi.

Tāpēc rāmis ir klasificējams ar KN kodu 8714 91 10, priekšējā dakša — ar KN kodu 8714 91 30 un loki — ar KN kodu 8714 92 10.

---

| 9.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 36/21 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 36/21

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 105/2012

(2012. gada 7. februāris)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienādu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienādu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Lai piemērotu tarifus vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību, šie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnībā vai daļēji balstās uz to vai pievieno tai kādas papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Lai piemērotu tarifus vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību, šie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnībā vai daļēji balstās uz to vai pievieno tai kādas papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem.

| (3) | Šās regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem jāklasificē saskaņā ar KN kodu, kas norādīts minētās tabulas 2. ailē, atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Šās regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem jāklasificē saskaņā ar KN kodu, kas norādīts minētās tabulas 2. ailē, atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Preces, kas aprakstītas pielikuma tabulas 1. ailē, kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar KN kodu, kas norādīts tabulas 2. ailē.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 7. februārī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija
  (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Daudzfunkcionāla iekārta, kuras izmēri ir aptuveni 62 × 76 × 98 cm, svars ir aptuveni 153 kg un kura sastāv no skenera un elektrostatiskās iespiedmašīnas.
  Tai ir 150 lapu ietilpīgs automātiskais lapu padevējs, kas paredzēts abpusēji apdrukātiem kopējamiem oriģināliem, 2 papīra padeves kasetes, lietotājam paredzēts vadības panelis, 2,5 GB liela RAM atmiņa un 80 GB iebūvētais cietais disks. Tā ir aprīkota ar Ethernet, WLAN un USB saskarni.
  Mašīna spēj izpildīt šādas darbības:






  — | skenēšana; |

Preču apraksts

Klasifikācija

(KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

Daudzfunkcionāla iekārta, kuras izmēri ir aptuveni 62 × 76 × 98 cm, svars ir aptuveni 153 kg un kura sastāv no skenera un elektrostatiskās iespiedmašīnas.

Tai ir 150 lapu ietilpīgs automātiskais lapu padevējs, kas paredzēts abpusēji apdrukātiem kopējamiem oriģināliem, 2 papīra padeves kasetes, lietotājam paredzēts vadības panelis, 2,5 GB liela RAM atmiņa un 80 GB iebūvētais cietais disks. Tā ir aprīkota ar Ethernet, WLAN un USB saskarni.

Mašīna spēj izpildīt šādas darbības:

—

skenēšana;

| — | drukāšana; un |
| --- | --- |

—

drukāšana; un

| — | digitālā kopēšana. |
| --- | --- |

—

digitālā kopēšana.

Skenētos dokumentus mašīna var nosūtīt pa internetu (t. s. "fakss pa e-pastu/internetu").

Mašīna spēj reproducēt 51 A4 izmēra lapu minūtē. Skenējamo attēlu tā var samazināt vai palielināt (25 – 400 % tālummaiņa). Skenēšanas ātrums ir 70 attēlu minūtē.

Tikai no teksta sastāvošu materiālu mašīna drukā ar 1 200 × 1 200 dpi lielu izšķirtspēju, bet attēlus — ar 600 × 600 dpi. Kopēšanas izšķirtspēja ir 600 × 600 dpi.

Mašīna darbojas vai nu autonomi (kā kopētājs, kurš oriģinālu skenē un kopijas drukā ar elektrostatisko iespiedmašīnu), vai — ja tā ir pieslēgta tīklam vai pie automātiskas datu apstrādes iekārtas — kā printeris, skeneris un ierīce faksa sūtīšanai pa internetu.

8443 31 80

Klasifikācija noteikta, ievērojot 1. un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu, kā arī KN kodu 8443, 8443 31 un 8443 31 80 formulējumu.

Ņemot vērā mašīnas pazīmes, nevienu no mašīnas funkcijām nevar uzskatīt par galveno, tāpēc klasificēšana apakšpozīcijā 8443 31 20 nav iespējama. Reproducēšanas ātrums, skenēšanas ātrums, fakts, ka mašīna aprīkota ar automātisko lapu padevēju, papīra padeves kasešu skaits, vadības panelis un tālummaiņas funkcija nav pietiekams pamats tam, lai digitālo kopēšanu uzskatītu par galveno funkciju.

Kopēšana un drukāšana notiek ar vienādu reproducēšanas ātrumu, jo tas atkarīgs no drukas iekārtas, kuru izmanto abām funkcijām. Arī papīra padeves kasetes tiek izmantotas gan drukāšanai, gan kopēšanai. Skenēšanas ātrums ir būtisks skenēšanai un kopēšanai. Automātisko lapu padevēju un vadības paneli vienādā mērā izmanto kopēšanai, skenēšanai un faksa sūtīšanai pa internetu. Ar tālummaiņas funkciju, kas īpaši attiecas uz kopēšanu, nepietiek, lai kopēšanu uzskatītu par galveno funkciju.

Mašīnas spēja pieslēgties pie automātiskas datu apstrādes (ADP) iekārtas vai tīkla ir nozīmīga īpašība, jo tas ļauj dokumentus drukāt un ieskenēt no/uz ADP iekārtu un nosūtīt tos pa internetu.

Tāpēc mašīna ir klasificējama ar KN kodu 8443 31 80 kā cita mašīna, kura veic divas vai vairākas drukāšanas, kopēšanas vai faksa nosūtīšanas funkcijas un kurai digitālā kopēšana nav galvenā funkcija.

---

| 9.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 36/23 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 36/23

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 106/2012

(2012. gada 7. februāris)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienādu piemērošanu, ir jāparedz pasākumi attiecībā uz šās regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienādu piemērošanu, ir jāparedz pasākumi attiecībā uz šās regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Lai piemērotu tarifus vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību, šie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnībā vai daļēji balstās uz to vai pievieno tai kādas papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Lai piemērotu tarifus vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību, šie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnībā vai daļēji balstās uz to vai pievieno tai kādas papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem.

| (3) | Šās regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem jāklasificē saskaņā ar KN kodu, kas norādīts minētās tabulas 2. ailē, atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Šās regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem jāklasificē saskaņā ar KN kodu, kas norādīts minētās tabulas 2. ailē, atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi paredzēt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šās regulas noteikumiem, šās izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2). |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi paredzēt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šās regulas noteikumiem, šās izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2).

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Preces, kas aprakstītas pielikuma tabulas 1. ailē, kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar KN kodu, kas norādīts tabulas 2. ailē.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, ko izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šās regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 7. februārī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

(2)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija
  (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| No metāla izgatavota diskveida ierīce, kuras diametrs ir aptuveni 8 cm un biezums — 2 cm (t.s. sēdekļa atzveltnes slīpuma "diskveida regulators").
  Ierīcei ir nelīdzena virsma, tās centrā ir ass atvere, un tā sastāv no šādām sastāvdaļām:






  — | vadplāksne, |

Preču apraksts

Klasifikācija

(KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

No metāla izgatavota diskveida ierīce, kuras diametrs ir aptuveni 8 cm un biezums — 2 cm (t.s. sēdekļa atzveltnes slīpuma "diskveida regulators").

Ierīcei ir nelīdzena virsma, tās centrā ir ass atvere, un tā sastāv no šādām sastāvdaļām:

—

vadplāksne,

| — | spirālatspere, |
| --- | --- |

—

spirālatspere,

| — | viras izcilnis, |
| --- | --- |

—

viras izcilnis,

| — | stūmējizcilnis, |
| --- | --- |

—

stūmējizcilnis,

| — | divi slīdsprūdi, |
| --- | --- |

—

divi slīdsprūdi,

| — | sprūdrats, |
| --- | --- |

—

sprūdrats,

| — | gredzenplāksne. |
| --- | --- |

—

gredzenplāksne.

Tā ir mehānisko transportlīdzekļu sēdekļu slīpuma regulēšanas mehānismu sastāvdaļa.

Ierīci izmanto, lai regulētu sēdekļa atzveltnes slīpumu atkarībā no autovadītāja vai pasažieru vajadzībām, un tā dod sēdeklim stiprību.

(1) Sk. attēlu.

9401 90 80

Klasifikācija noteikta, ievērojot 1. un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu un KN kodu 9401, 9401 90 un 9401 90 80 aprakstu.

Ņemot vērā ierīces pazīmes, proti, tās precīzo mehānisko konstrukciju ar vairākām atšķirīgām sastāvdaļām, ierīce ir īpaši konstruēta tā, lai tā būtu mehāniskā transportlīdzekļa sēdekļa atzveltnes slīpuma regulēšanas mehānisma būtiska sastāvdaļa. Tāpēc nav iespējama tās klasifikācija pozīcijā 8302 pie metāla stiprinājumiem, pierīcēm vai tamlīdzīgiem izstrādājumiem (sk. arī HS skaidrojumus pozīcijai 8302, pirmais punkts).

Tādējādi ierīce ir uzskatāma par mehāniskā transportlīdzekļa sēdekļa atzveltnes slīpuma regulēšanas mehānisma daļu.

Tāpēc ierīce klasificējama ar KN kodu 9401 90 80 kā citādas mehāniskajos transportlīdzekļos izmantojamu sēdekļu daļas.

Image

---

(1)  Attēls pievienots tikai informācijai.

---

| 9.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 36/25 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 36/25

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 107/2012

(2012. gada 8. februāris),

ar ko attiecībā uz vielu oktenidīna dihidrohlorīdu groza pielikumu Regulai (ES) Nr. 37/2010 par farmakoloģiski aktīvajām vielām un to klasifikāciju pēc to atlieku maksimāli pieļaujamā satura

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Regulu (EK) Nr. 470/2009, ar ko nosaka Kopienas procedūras farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku pieļaujamo daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos, ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 2377/90 un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/82/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 726/2004 (1), un jo īpaši tās 14. pantu saistībā ar 17. pantu,

ņemot vērā Eiropas Zāļu aģentūras atzinumu, ko sagatavojusi Veterināro zāļu komiteja,

tā kā:

| (1) | To farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku maksimāli pieļaujamais saturs, kas Savienībā paredzētas izmantošanai veterinārās zālēs produktīvajiem dzīvniekiem vai biocīdos produktos, kurus izmanto lopkopībā, būtu jānosaka saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 470/2009. |
| --- | --- |

(1)

To farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku maksimāli pieļaujamais saturs, kas Savienībā paredzētas izmantošanai veterinārās zālēs produktīvajiem dzīvniekiem vai biocīdos produktos, kurus izmanto lopkopībā, būtu jānosaka saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 470/2009.

| (2) | Farmakoloģiski aktīvās vielas un to klasifikācija pēc to atlieku maksimāli pieļaujamā satura dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos ir noteikta pielikumā Komisijas 2009. gada 22. decembra Regulai (ES) Nr. 37/2010 par farmakoloģiski aktīvajām vielām un to klasifikāciju pēc to atlieku maksimāli pieļaujamā satura (2). |
| --- | --- |

(2)

Farmakoloģiski aktīvās vielas un to klasifikācija pēc to atlieku maksimāli pieļaujamā satura dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos ir noteikta pielikumā Komisijas 2009. gada 22. decembra Regulai (ES) Nr. 37/2010 par farmakoloģiski aktīvajām vielām un to klasifikāciju pēc to atlieku maksimāli pieļaujamā satura (2).

| (3) | Eiropas Zāļu aģentūrai tika iesniegts pieteikums noteikt maksimāli pieļaujamo atlieku saturu (turpmāk “MRL”) oktenidīna dihidrohlorīdam lietošanai uz ādas visām produktīvajām zīdītāju sugām. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Zāļu aģentūrai tika iesniegts pieteikums noteikt maksimāli pieļaujamo atlieku saturu (turpmāk “MRL”) oktenidīna dihidrohlorīdam lietošanai uz ādas visām produktīvajām zīdītāju sugām.

| (4) | Saskaņā ar Veterināro zāļu komitejas ieteikumu, oktenidīna dihidrohlorīdam, kas paredzēts tikai lietošanai uz ādas visām produktīvajām zīdītāju sugām, MRL noteikt nav nepieciešams. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Veterināro zāļu komitejas ieteikumu, oktenidīna dihidrohlorīdam, kas paredzēts tikai lietošanai uz ādas visām produktīvajām zīdītāju sugām, MRL noteikt nav nepieciešams.

| (5) | Tāpēc būtu jāgroza 1. tabula Regulas (ES) Nr. 37/2010 pielikumā, tajā iekļaujot vielu oktenidīna dihidrohlorīdu lietošanai uz ādas visām produktīvajām zīdītāju sugām. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc būtu jāgroza 1. tabula Regulas (ES) Nr. 37/2010 pielikumā, tajā iekļaujot vielu oktenidīna dihidrohlorīdu lietošanai uz ādas visām produktīvajām zīdītāju sugām.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Veterināro zāļu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Veterināro zāļu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 37/2010 pielikumu groza, kā noteikts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 8. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 152, 16.6.2009., 11. lpp.

1

(2)  OV L 15, 20.1.2010., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Regulas (ES) Nr. 37/2010 pielikuma 1. tabulā alfabēta kārtībā iekļauj šādu vielu:

| Farmakoloģiski aktīvā viela | Marķieratliekas | Dzīvnieku suga | MRL | Izmeklējamie audi | Citi noteikumi (saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 470/2009 14. panta 7. punktu) | Terapeitiskā klasifikācija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “Oktenidīna dihidrohlorīds | Nepiemēro | Visas produktīvās zīdītāju sugas | MRL nav vajadzīgs | Nepiemēro | Tikai lietošanai uz ādas | Pretinfekcijas līdzekļi / antiseptiskie līdzekļi” |

Farmakoloģiski aktīvā viela

Marķieratliekas

Dzīvnieku suga

MRL

Izmeklējamie audi

Citi noteikumi (saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 470/2009 14. panta 7. punktu)

Terapeitiskā klasifikācija

“Oktenidīna dihidrohlorīds

Nepiemēro

Visas produktīvās zīdītāju sugas

MRL nav vajadzīgs

Nepiemēro

Tikai lietošanai uz ādas

Pretinfekcijas līdzekļi / antiseptiskie līdzekļi”

---

| 9.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 36/27 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 36/27

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 108/2012

(2012. gada 8. februāris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 8. februārī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | IL | 156,8 |
| MA | 56,6 |
| TN | 76,7 |
| TR | 130,2 |
| ZZ | 105,1 |
| 0707 00 05 | EG | 229,9 |
| JO | 137,5 |
| TR | 174,7 |
| US | 57,6 |
| ZZ | 149,9 |
| 0709 91 00 | EG | 330,9 |
| ZZ | 330,9 |
| 0709 93 10 | MA | 94,6 |
| TR | 141,0 |
| ZZ | 117,8 |
| 0805 10 20 | EG | 50,0 |
| IL | 78,7 |
| MA | 54,6 |
| TN | 53,8 |
| TR | 74,5 |
| ZZ | 62,3 |
| 0805 20 10 | IL | 138,0 |
| MA | 83,0 |
| ZZ | 110,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 60,2 |
| IL | 97,6 |
| JM | 98,5 |
| KR | 94,1 |
| MA | 111,3 |
| TR | 75,1 |
| ZZ | 89,5 |
| 0805 50 10 | EG | 46,1 |
| TR | 54,8 |
| ZZ | 50,5 |
| 0808 10 80 | CA | 130,0 |
| CL | 98,4 |
| CN | 109,0 |
| MA | 59,2 |
| MK | 31,8 |
| US | 145,7 |
| ZZ | 95,7 |
| 0808 30 90 | CL | 141,4 |
| CN | 51,0 |
| US | 120,5 |
| ZA | 105,1 |
| ZZ | 104,5 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

IL

156,8

MA

56,6

TN

76,7

TR

130,2

ZZ

105,1

0707 00 05

EG

229,9

JO

137,5

TR

174,7

US

57,6

ZZ

149,9

0709 91 00

EG

330,9

ZZ

330,9

0709 93 10

MA

94,6

TR

141,0

ZZ

117,8

0805 10 20

EG

50,0

IL

78,7

MA

54,6

TN

53,8

TR

74,5

ZZ

62,3

0805 20 10

IL

138,0

MA

83,0

ZZ

110,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

60,2

IL

97,6

JM

98,5

KR

94,1

MA

111,3

TR

75,1

ZZ

89,5

0805 50 10

EG

46,1

TR

54,8

ZZ

50,5

0808 10 80

CA

130,0

CL

98,4

CN

109,0

MA

59,2

MK

31,8

US

145,7

ZZ

95,7

0808 30 90

CL

141,4

CN

51,0

US

120,5

ZA

105,1

ZZ

104,5

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 9.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 36/29 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 36/29

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2012. gada 7. februāris)

par Savienības finansiālo ieguldījumu ārkārtas pasākumiem cūku vezikulārās slimības apkarošanai Itālijā un klasiskā cūku mēra apkarošanai Lietuvā 2011. gadā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 577)

(Autentisks ir tikai teksts itāļu un lietuviešu valodā)

(2012/72/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 25. maija Lēmumu 2009/470/EK par izdevumiem veterinārijas jomā (1) un jo īpaši tā 3. pantu,

tā kā:

| (1) | Cūku vezikulārā slimība ir vīrusa izraisīta cūku infekcijas slimība, kas traucē tirdzniecību un eksportu uz trešām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Cūku vezikulārā slimība ir vīrusa izraisīta cūku infekcijas slimība, kas traucē tirdzniecību un eksportu uz trešām valstīm.

| (2) | Klasiskais cūku mēris ir vīrusa izraisīta cūku un mežacūku infekcijas slimība, kas traucē Savienības iekšējo tirdzniecību un eksportu uz trešām valstīm. |
| --- | --- |

(2)

Klasiskais cūku mēris ir vīrusa izraisīta cūku un mežacūku infekcijas slimība, kas traucē Savienības iekšējo tirdzniecību un eksportu uz trešām valstīm.

| (3) | Cūku vezikulārās slimības uzliesmojuma gadījumā pastāv risks, ka slimības ierosinātājs varētu izplatīties uz citām cūku saimniecībām attiecīgajā dalībvalstī, kā arī uz citām dalībvalstīm un trešām valstīm, ja notiek tirdzniecība ar dzīvām cūkām vai to produktiem. |
| --- | --- |

(3)

Cūku vezikulārās slimības uzliesmojuma gadījumā pastāv risks, ka slimības ierosinātājs varētu izplatīties uz citām cūku saimniecībām attiecīgajā dalībvalstī, kā arī uz citām dalībvalstīm un trešām valstīm, ja notiek tirdzniecība ar dzīvām cūkām vai to produktiem.

| (4) | Klasiskā cūku mēra uzliesmojuma gadījumā pastāv risks, ka slimības ierosinātājs varētu izplatīties uz citām cūku saimniecībām attiecīgajā dalībvalstī, kā arī uz citām dalībvalstīm un trešām valstīm, ja notiek tirdzniecība ar dzīvām cūkām vai to produktiem, spermu, olšūnām un embrijiem. |
| --- | --- |

(4)

Klasiskā cūku mēra uzliesmojuma gadījumā pastāv risks, ka slimības ierosinātājs varētu izplatīties uz citām cūku saimniecībām attiecīgajā dalībvalstī, kā arī uz citām dalībvalstīm un trešām valstīm, ja notiek tirdzniecība ar dzīvām cūkām vai to produktiem, spermu, olšūnām un embrijiem.

| (5) | Padomes 1992. gada 17. decembra Direktīvā 92/119/EEK, ar ko ievieš vispārīgus Kopienas pasākumus noteiktu dzīvnieku slimību kontrolei un īpašus pasākumus saistībā ar cūku vezikulāro slimību (2), ir paredzēti pasākumi, kas slimības uzliesmojuma gadījumā dalībvalstīm nekavējoties jāpiemēro, lai novērstu vīrusa tālāku izplatību. |
| --- | --- |

(5)

Padomes 1992. gada 17. decembra Direktīvā 92/119/EEK, ar ko ievieš vispārīgus Kopienas pasākumus noteiktu dzīvnieku slimību kontrolei un īpašus pasākumus saistībā ar cūku vezikulāro slimību (2), ir paredzēti pasākumi, kas slimības uzliesmojuma gadījumā dalībvalstīm nekavējoties jāpiemēro, lai novērstu vīrusa tālāku izplatību.

| (6) | Padomes 2001. gada 23. oktobra Direktīvā 2001/89/EK par Kopienas pasākumiem klasiskā cūku mēra kontrolei (3) ir paredzēti pasākumi, kas uzliesmojuma gadījumā dalībvalstīm nekavējoties jāpiemēro, lai novērstu vīrusa tālāku izplatību. |
| --- | --- |

(6)

Padomes 2001. gada 23. oktobra Direktīvā 2001/89/EK par Kopienas pasākumiem klasiskā cūku mēra kontrolei (3) ir paredzēti pasākumi, kas uzliesmojuma gadījumā dalībvalstīm nekavējoties jāpiemēro, lai novērstu vīrusa tālāku izplatību.

| (7) | Lēmumā 2009/470/EK ir noteiktas procedūras, kas reglamentē Savienības finansiālo ieguldījumu īpašos veterināros pasākumos, tostarp ārkārtas pasākumos. Saskaņā ar minētā lēmuma 3. panta 2. punktu dalībvalstis saņem finansiālu ieguldījumu, lai segtu konkrētu pasākumu izmaksas par minētā lēmuma 3. panta 1. punktā uzskaitīto infekcijas slimību izskaušanu. |
| --- | --- |

(7)

Lēmumā 2009/470/EK ir noteiktas procedūras, kas reglamentē Savienības finansiālo ieguldījumu īpašos veterināros pasākumos, tostarp ārkārtas pasākumos. Saskaņā ar minētā lēmuma 3. panta 2. punktu dalībvalstis saņem finansiālu ieguldījumu, lai segtu konkrētu pasākumu izmaksas par minētā lēmuma 3. panta 1. punktā uzskaitīto infekcijas slimību izskaušanu.

| (8) | Lēmuma 2009/470/EK 3. panta 6. punkta pirmajā ievilkumā ir noteikts, cik lielu procentuālo daļu no dalībvalsts izmaksām atļauts segt no Savienības finansiālā ieguldījuma. |
| --- | --- |

(8)

Lēmuma 2009/470/EK 3. panta 6. punkta pirmajā ievilkumā ir noteikts, cik lielu procentuālo daļu no dalībvalsts izmaksām atļauts segt no Savienības finansiālā ieguldījuma.

| (9) | Savienības finansiālo ieguldījumu ārkārtas pasākumiem minētā lēmuma 3. panta 1. punktā uzskaitīto infekcijas slimību izskaušanai izmaksā saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Komisijas 2005. gada 28. februāra Regulā (EK) Nr. 349/2005, ar ko paredz noteikumus Kopienas finansējuma piešķiršanai ārkārtas pasākumiem un cīņai pret noteiktām dzīvnieku slimībām atbilstīgi Padomes Lēmumam 90/424/EEK (4). |
| --- | --- |

(9)

Savienības finansiālo ieguldījumu ārkārtas pasākumiem minētā lēmuma 3. panta 1. punktā uzskaitīto infekcijas slimību izskaušanai izmaksā saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Komisijas 2005. gada 28. februāra Regulā (EK) Nr. 349/2005, ar ko paredz noteikumus Kopienas finansējuma piešķiršanai ārkārtas pasākumiem un cīņai pret noteiktām dzīvnieku slimībām atbilstīgi Padomes Lēmumam 90/424/EEK (4).

| (10) | Itālijā 2011. gadā ir konstatēti cūku vezikulārās slimības uzliesmojumi. Itālijas iestādes informēja Komisiju un citas dalībvalstis Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā par pasākumiem, kas piemēroti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par paziņošanu un slimības izskaušanu, un to rezultātiem. |
| --- | --- |

(10)

Itālijā 2011. gadā ir konstatēti cūku vezikulārās slimības uzliesmojumi. Itālijas iestādes informēja Komisiju un citas dalībvalstis Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā par pasākumiem, kas piemēroti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par paziņošanu un slimības izskaušanu, un to rezultātiem.

| (11) | Lietuvā 2011. gadā ir konstatēti klasiskā cūku mēra uzliesmojumi. Lietuvas iestādes informēja Komisiju un citas dalībvalstis Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā par pasākumiem, kas piemēroti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par paziņošanu un slimības izskaušanu, un to rezultātiem. |
| --- | --- |

(11)

Lietuvā 2011. gadā ir konstatēti klasiskā cūku mēra uzliesmojumi. Lietuvas iestādes informēja Komisiju un citas dalībvalstis Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā par pasākumiem, kas piemēroti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par paziņošanu un slimības izskaušanu, un to rezultātiem.

| (12) | Tādējādi Itālijas un Lietuvas iestādes ir izpildījušas tehniskos un administratīvos pienākumus saistībā ar pasākumiem, kas paredzēti Lēmuma 2009/470/EK 3. panta 2. punktā un Regulas (EK) Nr. 349/2005 6. pantā. |
| --- | --- |

(12)

Tādējādi Itālijas un Lietuvas iestādes ir izpildījušas tehniskos un administratīvos pienākumus saistībā ar pasākumiem, kas paredzēti Lēmuma 2009/470/EK 3. panta 2. punktā un Regulas (EK) Nr. 349/2005 6. pantā.

| (13) | Šobrīd precīzu Savienības finansiālā ieguldījuma summu nevar noteikt, jo informācija par izmaksātajām kompensācijām un darbību izmaksām ir sniegta aplēšu veidā. Tā kā Lietuvas gadījumā ir iesaistītas lielas summas, būtu jānosaka pirmais maksājums. |
| --- | --- |

(13)

Šobrīd precīzu Savienības finansiālā ieguldījuma summu nevar noteikt, jo informācija par izmaksātajām kompensācijām un darbību izmaksām ir sniegta aplēšu veidā. Tā kā Lietuvas gadījumā ir iesaistītas lielas summas, būtu jānosaka pirmais maksājums.

| (14) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(14)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Savienības finansiālais ieguldījums Itālijai

1.   Itālijai piešķir Savienības finansiālo ieguldījumu par tām izmaksām, kas šai dalībvalstij radušās, veicot Lēmuma 2009/470/EK 3. panta 2. un 6. punktā paredzētos pasākumus, lai Itālijā 2011. gadā apkarotu cūku vezikulāro slimību.

2.   Šā lēmuma 1. punktā minēto finansiālā ieguldījuma summu nosaka vēlākā lēmumā, kas jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 2009/470/EK 40. panta 2. punktā paredzēto procedūru.

2. pants

Savienības finansiālais ieguldījums Lietuvai

1.   Lietuvai piešķir Savienības finansiālo ieguldījumu par tām izmaksām, kas šai dalībvalstij radušās, veicot Lēmuma 2009/470/EK 3. panta 2. un 6. punktā paredzētos pasākumus, lai Lietuvā 2011. gadā apkarotu klasisko cūku mēri.

2.   Šā lēmuma 1. punktā minēto finansiālā ieguldījuma summu nosaka vēlākā lēmumā, kas jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 2009/470/EK 40. panta 2. punktā paredzēto procedūru.

3. pants

Maksāšanas kārtība

Sākotnējo maksājumu EUR 700 000,00 apmērā Lietuvai izmaksā kā daļu no 2. panta 1. punktā paredzētā Savienības finansiālā ieguldījuma.

4. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai un Lietuvas Republikai.

Briselē, 2012. gada 7. februārī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV L 155, 18.6.2009., 30. lpp.

1

(2)  OV L 62, 15.3.1993., 69. lpp.

2

(3)  OV L 316, 1.12.2001., 5. lpp.

3

(4)  OV L 55, 1.3.2005., 12. lpp.

4

---

IETEIKUMI

| 9.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 36/31 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 36/31

---

KOMISIJAS IETEIKUMS

(2012. gada 6. februāris)

par datu aizsardzības pamatnostādnēm agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmai (ABRS)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 568)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2012/73/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 292. pantu,

apspriedusies ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju,

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 24. septembra Lēmumu Nr. 2119/98/EK par epidemioloģiskās uzraudzības un infekcijas slimību kontroles tīkla izveidošanu Kopienā (1) tika izveidots epidemioloģiskās uzraudzības un infekcijas slimību kontroles tīkls Kopienā un agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēma (turpmāk “ABRS”) šo slimību profilaksei un kontrolei. |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 24. septembra Lēmumu Nr. 2119/98/EK par epidemioloģiskās uzraudzības un infekcijas slimību kontroles tīkla izveidošanu Kopienā (1) tika izveidots epidemioloģiskās uzraudzības un infekcijas slimību kontroles tīkls Kopienā un agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēma (turpmāk “ABRS”) šo slimību profilaksei un kontrolei.

| (2) | Komisija ar 1999. gada 22. decembra Lēmumu 2000/57/EK par agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmu infekcijas slimību profilaksei un kontrolei saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 2119/98/EK (2) pieņēma ABRS īstenošanas noteikumus, kuru mērķis ir, izmantojot attiecīgus līdzekļus, veidot strukturētu un pastāvīgu saziņu starp Komisiju un kompetentām valsts veselības aprūpes iestādēm, kas Eiropas Ekonomikas zona dalībvalstīs ir atbildīgas par tādu pasākumu noteikšanu, kuri varētu būt vajadzīgi, lai aizsargātu sabiedrības veselību, novērstu un apturētu infekcijas slimību izplatību (3). |
| --- | --- |

(2)

Komisija ar 1999. gada 22. decembra Lēmumu 2000/57/EK par agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmu infekcijas slimību profilaksei un kontrolei saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 2119/98/EK (2) pieņēma ABRS īstenošanas noteikumus, kuru mērķis ir, izmantojot attiecīgus līdzekļus, veidot strukturētu un pastāvīgu saziņu starp Komisiju un kompetentām valsts veselības aprūpes iestādēm, kas Eiropas Ekonomikas zona dalībvalstīs ir atbildīgas par tādu pasākumu noteikšanu, kuri varētu būt vajadzīgi, lai aizsargātu sabiedrības veselību, novērstu un apturētu infekcijas slimību izplatību (3).

| (3) | Personas datu aizsardzības tiesības noteiktas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, jo īpaši tās 8. pantā. |
| --- | --- |

(3)

Personas datu aizsardzības tiesības noteiktas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, jo īpaši tās 8. pantā.

| (4) | Turklāt informācijas elektroniskai apmaiņai starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un Komisiju jāatbilst noteikumiem par personas datu aizsardzību, kuri paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvā 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (5). |
| --- | --- |

(4)

Turklāt informācijas elektroniskai apmaiņai starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un Komisiju jāatbilst noteikumiem par personas datu aizsardzību, kuri paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvā 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (5).

| (5) | Ar Komisijas 2009. gada 10. jūlija Lēmumu 2009/547/EK par agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmu infekcijas slimību profilaksei un kontrolei saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 2119/98/EK (6) ieviesti īpaši aizsardzības pasākumi personas datu apmaiņai starp dalībvalstīm kontaktu izsekošanas procedūru laikā inficētu personu un potenciāli apdraudētu personu identifikācijai, notiekot atgadījumiem saistībā ar infekcijas slimībām, kuras, iespējams, varētu izplatīties ES. |
| --- | --- |

(5)

Ar Komisijas 2009. gada 10. jūlija Lēmumu 2009/547/EK par agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmu infekcijas slimību profilaksei un kontrolei saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 2119/98/EK (6) ieviesti īpaši aizsardzības pasākumi personas datu apmaiņai starp dalībvalstīm kontaktu izsekošanas procedūru laikā inficētu personu un potenciāli apdraudētu personu identifikācijai, notiekot atgadījumiem saistībā ar infekcijas slimībām, kuras, iespējams, varētu izplatīties ES.

| (6) | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (turpmāk “EDAU”) 2010. gada 26. aprīlī izdeva iepriekšējas pārbaudes atzinumu (7), kurā aicināja skaidrot dažādu ABRS dalībnieku pienākumus un pienācīgi risināt iespējamos pamattiesību apdraudējumus, kas rodas, apstrādājot kontaktu izsekošanas datus plašākā mērogā, lielu pandēmijas draudu gadījumā nākotnē. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (turpmāk “EDAU”) 2010. gada 26. aprīlī izdeva iepriekšējas pārbaudes atzinumu (7), kurā aicināja skaidrot dažādu ABRS dalībnieku pienākumus un pienācīgi risināt iespējamos pamattiesību apdraudējumus, kas rodas, apstrādājot kontaktu izsekošanas datus plašākā mērogā, lielu pandēmijas draudu gadījumā nākotnē.

| (7) | Ņemot vērā minētajā atzinumā izklāstītos EDAU ieteikumus, Komisija ir izstrādājusi datu aizsardzības pamatnostādnes agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmai, lai tādējādi palīdzētu skaidrot sistēmas dažādo dalībnieku nozīmi, uzdevumus un pienākumus, kā arī garantētu efektīvu atbilstību iepriekš minētajiem datu aizsardzības noteikumiem un nodrošinātu datu subjektiem saprotamu informāciju un viegli pieejamus mehānismus savu tiesību izmantošanai, |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā minētajā atzinumā izklāstītos EDAU ieteikumus, Komisija ir izstrādājusi datu aizsardzības pamatnostādnes agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmai, lai tādējādi palīdzētu skaidrot sistēmas dažādo dalībnieku nozīmi, uzdevumus un pienākumus, kā arī garantētu efektīvu atbilstību iepriekš minētajiem datu aizsardzības noteikumiem un nodrošinātu datu subjektiem saprotamu informāciju un viegli pieejamus mehānismus savu tiesību izmantošanai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

| 1. | Dalībvalstīm būtu jāpievērš ABRS lietotāju uzmanība šā ieteikuma pielikumā iekļautajām pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstīm būtu jāpievērš ABRS lietotāju uzmanība šā ieteikuma pielikumā iekļautajām pamatnostādnēm.

| 2. | ABRS valsts kompetentās iestādes būtu jāmudina vērsties pie savām valsts datu aizsardzības iestādēm, lai saņemtu norādījumus un palīdzību par labāko veidu, kā īstenot šīs pamatnostādnes saskaņā ar valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

2.

ABRS valsts kompetentās iestādes būtu jāmudina vērsties pie savām valsts datu aizsardzības iestādēm, lai saņemtu norādījumus un palīdzību par labāko veidu, kā īstenot šīs pamatnostādnes saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

| 3. | Dalībvalstis tiek aicinātas nodrošināt atgriezenisko saikni ar Eiropas Komisiju attiecībā uz pielikumā paredzēto pamatnostādņu īstenošanu ne vēlāk kā divus gadus pēc šā ieteikuma pieņemšanas. Par šo atgriezenisko saikni tiks informēts arī EDAU, un to ņems vērā Komisija, lai vērtētu datu aizsardzības līmeni ABRS, kā arī jebkuru nākamo pasākumu saturu un savlaicīgumu, tostarp iespējamo juridiska instrumenta pieņemšanu. |
| --- | --- |

3.

Dalībvalstis tiek aicinātas nodrošināt atgriezenisko saikni ar Eiropas Komisiju attiecībā uz pielikumā paredzēto pamatnostādņu īstenošanu ne vēlāk kā divus gadus pēc šā ieteikuma pieņemšanas. Par šo atgriezenisko saikni tiks informēts arī EDAU, un to ņems vērā Komisija, lai vērtētu datu aizsardzības līmeni ABRS, kā arī jebkuru nākamo pasākumu saturu un savlaicīgumu, tostarp iespējamo juridiska instrumenta pieņemšanu.

| 4. | Šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm. |
| --- | --- |

4.

Šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2012. gada 6. februārī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV L 268, 3.10.1998., 1. lpp.

1

(2)  OV L 21, 26.1.2000., 32. lpp.

2

(3)  ABRS uzdevums ir, izmantojot dalībvalstu kompetentās valsts veselības aprūpes iestādes, ziņot par konkrētiem sabiedrības veselības apdraudējumiem (“atgadījumiem”), kā noteikts Lēmuma 2000/57/EK I pielikumā.

3

(4)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

4

(5)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

5

(6)  OV L 181, 14.7.2009., 57. lpp.

6

(7)  Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja 2010. gada 26. aprīļa iepriekšējas pārbaudes atzinums par agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmu, par kuru Eiropas Komisija paziņoja 2009. gada 18. februārī (lieta C 2009-0137). Atzinums publicēts EDAU tīmekļa vietnē šādā adresē: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Supervision/Priorchecks/Opinions/2010/10-04-26_EWRS_EN.pdf.

7

---

PIELIKUMS

DATU AIZSARDZĪBAS PAMATNOSTĀDNES AGRĀS BRĪDINĀŠANAS UN REAĢĒŠANAS SISTĒMAI (ABRS)

1.   IEVADS

ABRS ir tīmekļa lietojumprogramma, kuru izstrādājusi Eiropas Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm un kuras mērķis ir veidot strukturētu un pastāvīgu saziņu starp Komisiju un kompetentām valsts veselības aprūpes iestādēm, kuras EEZ dalībvalstīs ir atbildīgas par pasākumu noteikšanu sabiedrības veselības aizsardzībai. ES aģentūra Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs (turpmāk “ECDC”) kopš 2005. gada arī ir saistīta ar ABRS (1).

Sadarbībai starp valsts veselības aprūpes iestādēm ir liela nozīme, lai palielinātu dalībvalstu spēju novērst iespējamo infekcijas slimību izplatību ES, kā arī gatavību koordinēti un savlaicīgi reaģēt uz atgadījumiem, kurus izraisa infekcijas slimības, kas ir vai potenciāli var kļūt par sabiedrības veselības apdraudējumu.

Iepriekšējie SARS, pandēmiskās gripas A(H1N1) un citu infekcijas slimību uzliesmojumi ir skaidri parādījuši, kā iepriekš nezināmas slimības var ātri izplatīties, izraisot augstu mirstību un saslimstību. Iespēja ātri ceļot, kā arī globālā tirdzniecība veicina infekcijas slimību pārnēsāšanu pāri robežām. Agrīnai atklāšanai un efektīvai saziņai un koordinācijai Eiropas un starptautiskā līmenī ir liela nozīme, lai kontrolētu šādus riskus un novērstu nopietnu kaitējumu.

ABRS ir centralizēts mehānisms, kurš dod iespēju savlaicīgi un droši brīdināt dalībvalstis, apmainīties ar informāciju un koordinēt reakciju uz atgadījumiem, kuri rada potenciālu veselības apdraudējumu ES.

2.   PAMATNOSTĀDŅU DARBĪBAS JOMA UN MĒRĶI

ABRS pārvaldība un izmantošana atsevišķos gadījumos var ietvert personas datu apmaiņu, ja to paredz attiecīgi juridiski instrumenti (skatīt 4. iedaļu par personas datu apmaiņas juridisko pamatojumu agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā).

Personas datu apmaiņai starp kompetentām veselības aprūpes iestādēm dalībvalstīs jāatbilst noteikumiem par personas datu aizsardzību, kuri paredzēti valsts tiesību aktos, ar ko transponē Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti.

Tomēr, tā kā ABRS lietotāji nav datu aizsardzības eksperti un ne vienmēr var būt pietiekami informēti par tiesību aktos noteiktām datu aizsardzības prasībām, ABRS lietotājiem ir ieteicams nodrošināt pamatnostādnes, kurās lietotājiem saprotamā veidā tiek skaidrota ABRS darbība no datu aizsardzības perspektīvas. Pamatnostādņu mērķis ir arī uzlabot informētību un veicināt labu praksi, kā arī saskaņotu un vienotu pieeju datu aizsardzības atbilstībai ABRS lietotāju vidū dalībvalstīs.

Tomēr jāpiemin, ka šajās pamatnostādnēs nav paredzēts sniegt vispārēju pārskatu par visiem datu aizsardzības jautājumiem saistībā ar ABRS. Turpmākus norādījumus un palīdzību var saņemt no datu aizsardzības iestādēm (turpmāk “DPA”) dalībvalstīs. Īpaši ABRS lietotāji tiek aicināti lūgt konsultācijas attiecīgajām datu aizsardzības iestādēm par to, kā vislabāk īstenot šīs pamatnostādnes saskaņā ar valsts tiesību aktiem, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību valstī noteiktajām datu aizsardzības prasībām. Datu aizsardzības iestāžu saraksts un kontaktinformācija ir pieejama šādā adresē:

http://ec.europa.eu/justice/policies/privacy/nationalcomm/index_en.htm

Visbeidzot jāuzsver, ka šīs pamatnostādnes nav autentiska ES Likuma par datu aizsardzību interpretācija, jo Savienības institucionālajā sistēmā uzdevums interpretēt ES tiesību aktus ir piešķirts tikai Tiesai.

3.   PIEMĒROJAMIE TIESĪBU AKTI UN UZRAUDZĪBA

Piemērojamie tiesību akti ir atkarīgi no tā, kas ir ABRS lietotājs. Personas datu apstrādi, ko Komisija un ECDC veic saistībā ar sistēmas pārvaldību un darbību (nākamajās iedaļās minētajā apjomā), regulē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001.

Attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic ABRS valsts kompetentās iestādes, piemērojamie tiesību akti ir attiecīgie valsts tiesību akti datu aizsardzības jomā, ar ko transponē Direktīvu 95/46/EK. Jāpiemin, ka šī direktīva paredz dalībvalstīm zināmu rīcības brīvību attiecībā uz šo noteikumu transponēšanu valsts tiesību aktos. Direktīvā dalībvalstīm ir paredzēta iespēja konkrētos gadījumos ieviest izņēmumus vai atkāpes attiecībā uz vairākiem noteikumiem. Vienlaikus ar valsts datu aizsardzības tiesību aktiem, kuru subjekts ir ABRS lietotājs, var paredzēt stingrākas vai konkrētai valstij piemērotas datu aizsardzības prasības, kuras nav noteiktas citu dalībvalstu tiesību aktos.

Ņemot vērā šīs īpatnības, ABRS lietotāji tiek aicināti apspriest šīs pamatnostādnes ar attiecīgajām datu aizsardzības iestādēm, lai nodrošinātu, ka visas valstī piemērojamo tiesību aktu prasības tiek izpildītas. Piemēram, tas, cik detalizēta informācija jāsniedz datu subjektiem datu vākšanas laikā, dažādās dalībvalstīs var ievērojami atšķirties, kā arī var būt pieņemti dažādi noteikumi attiecībā uz konkrētu personas datu (piemēram, veselības datu) kategoriju apstrādi.

Viena no galvenajām īpatnībām ES datu aizsardzības tiesiskajā regulējumā, kurš ietver Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Direktīvu 95/46/EK, ir uzraudzība, ko veic valsts, neatkarīgas datu aizsardzības iestādes. Personas datu apstrādi, ko veic ES iestādes un struktūras, uzrauga Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (turpmāk “EDAU”) (2), savukārt apstrādi, ko veic fiziskas vai juridiskas personas, valsts pārvaldes iestādes, aģentūras vai citas struktūras dalībvalstīs, uzrauga to attiecīgās datu aizsardzības iestādes. Uzraudzības iestādes visās dalībvalstīs ir pilnvarotas izskatīt iedzīvotāju iesniegtās sūdzības par viņu tiesību un brīvību aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi. Lai saņemtu sīkāku informāciju par to, kā izskatīt datu subjektu prasības vai sūdzības, ABRS lietotāji tiek aicināti skatīt 9. iedaļu par piekļuvi personas datiem un citām datu subjektu tiesībām.

4.   PERSONAS DATU APMAIŅAS JURIDISKAIS PAMATOJUMS AGRĀS BRĪDINĀŠANAS UN REAĢĒŠANAS SISTĒMĀ (ABRS)

Lēmumā Nr. 2119/98/EK tika paredzēts izveidot tīklu ES līmenī (turpmāk “tīkls”), lai ar Komisijas palīdzību veicinātu sadarbību un koordināciju starp dalībvalstīm nolūkā uzlabot infekcijas slimību profilaksi un kontroli ES (3). Šajā saistībā ABRS tika izveidota kā viens no tīkla pīlāriem, kas dod iespēju nodrošināt informācijas apmaiņu, konsultācijas un koordināciju Eiropas līmenī situācijās, kad notiek infekcijas slimību izraisīti atgadījumi, kuri rada iespējamus draudus sabiedrības veselībai Eiropas Savienībā.

Jāpiemin, ka ne visa informācijas apmaiņa, kura notiek ABRS, ir saistīta ar personas datiem. Faktiski šajā sistēmā nenotiek apmaiņa ar identificētu vai identificējamu fizisku personu veselības datiem vai citiem peronas datiem.

Kas ir “personas dati”?

Direktīvas 95/46/EK un Regulas (EK) Nr. 45/2001 nozīmē personas dati ir jebkāda informācija, kas attiecas uz identificētu vai identificējamu fizisku personu (“datu subjektu”); identificējama persona ir tāda persona, kuru var tieši vai netieši identificēt, jo īpaši atsaucoties uz identifikācijas numuru vai vienu vai vairākiem šai personai raksturīgiem fiziskās, fizioloģiskās, garīgās, ekonomiskās, kultūras vai sociālās identitātes faktoriem (4).

Kompetentās veselības aprūpes iestādes EEZ dalībvalstīs, izmantojot ABRS, tīklam cita starpā lielākoties paziņo informāciju par infekcijas slimību parādīšanās vai atjaunošanās gadījumiem, kā arī informāciju par piemērotajiem kontroles pasākumiem vai informāciju par neparastiem epidēmiskiem simptomiem vai nezināmas izcelsmes jaunām infekcijas slimībām (5), kuru izplatības risku ES var novērst, dalībvalstīm veicot savlaicīgas un saskaņotas darbības (6). Pamatojoties uz informāciju, kura pieejama tīklā, dalībvalstis saziņā ar Komisiju savā starpā apspriedīsies, lai koordinētu rīcību attiecībā uz šo slimību profilaksi un kontroli, tostarp attiecībā uz pasākumiem, kurus tās ir pieņēmušas vai plāno pieņemt valsts līmenī (7).

Tomēr dažos gadījumos informācijas apmaiņa sistēmā faktiski skar atsevišķas personas un minēto informāciju var uzskatīt par personas datiem.

Pirmkārt, sistēmas pārvaldībā un darbībā ir paredzēta ABRS pilnvarotu lietotāju ierobežota personas datu apjoma apstrāde. Lietotāju kontaktinformācijas (vārds, uzvārds, organizācija, e-pasta adrese, tālruņa numurs u. c.) apstrādei ir liela nozīme, lai izveidotu un vadītu sistēmu. Dalībvalstis Komisijas pārraudzībā vāc šos personas datus un veic to turpmāku apstrādi tikai tādēļ, lai efektīvi sadarbotos saistībā ar ABRS pārvaldību un esošo tīklu.

Vēl svarīgāk – notiekot atgadījumam saistībā ar infekcijas slimībām, kuras, iespējams, varētu izplatīties ES, skartajām dalībvalstīm, savstarpēji sadarbojoties, var būt jāīsteno konkrēti kontroles pasākumi, tā sauktie “kontaktu izsekošanas” pasākumi, lai noteiktu inficētās personas un iespējami apdraudētās personas, kā arī novērstu nopietnu infekcijas slimību pārnēsāšanu. Šāda sadarbība var ietvert ar apstiprinātiem vai iespējamiem cilvēku saslimšanas gadījumiem saistītu personas datu apmaiņu agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā, tostarp konfidenciālu veselības datu apmaiņu starp dalībvalstīm, kuras tieši iesaistītas kontaktu izsekošanas pasākumos (8).

Kas ir “personas datu apstrāde”?

Direktīvas 95/46/EK un Regulas (EK) Nr. 45/2001 nozīmē “personas datu apstrāde ir jebkura ar personas datiem veikta darbība vai darbību kopums, ko veic ar vai bez automatizētiem līdzekļiem, piemēram, datu vākšana, reģistrēšana, organizēšana, uzglabāšana, piemērošana vai pārveidošana, atgūšana, apskatīšana, izmantošana, atklāšana, izmantojot nosūtīšanu, izplatīšana vai to atklāšana citādā veidā, saskaņošana, savienošana, piekļuves noslēgšana, dzēšana vai iznīcināšana” (9).

Iepriekš minētajos gadījumos personas datu apstrāde agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā jāattaisno ar konkrētu juridisku pamatojumu. Šajā saistībā Direktīvas 95/46/EK 7. pantā un Regulas (EK) Nr. 45/2001 5. panta atbilstošajos noteikumos ir paredzēti kritēriji likumīgas datu apstrādes nodrošināšanai.

Attiecībā uz ABRS lietotāju kontaktinformāciju šo datu apstrādes pamatā ir:

| — | Regulas (EK) Nr. 45/2001 5. panta b) apakšpunkts: “apstrāde ir vajadzīga, lai ievērotu juridiskus pienākumus, kas jāpilda par apstrādi atbildīgajai personai [ (10)]”. Apstrāde ir vajadzīga ABRS pārvaldībai un darbībai, ko veic Komisija ar ECDC atbalstu, |
| --- | --- |

—

Regulas (EK) Nr. 45/2001 5. panta b) apakšpunkts: “apstrāde ir vajadzīga, lai ievērotu juridiskus pienākumus, kas jāpilda par apstrādi atbildīgajai personai [ (10)]”. Apstrāde ir vajadzīga ABRS pārvaldībai un darbībai, ko veic Komisija ar ECDC atbalstu,

| — | Regulas (EK) Nr. 45/2001 5. panta d) apakšpunkts: “datu subjekti ir nepārprotami devuši savu piekrišanu”. Lietotāju kontaktinformācija tiek iegūta no pašiem datu subjektiem pēc tam, kad tie ir izteikuši skaidru piekrišanu savu personas datu apstrādei agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā (skatīt 8. iedaļu par informācijas sniegšanu datu subjektiem). |
| --- | --- |

—

Regulas (EK) Nr. 45/2001 5. panta d) apakšpunkts: “datu subjekti ir nepārprotami devuši savu piekrišanu”. Lietotāju kontaktinformācija tiek iegūta no pašiem datu subjektiem pēc tam, kad tie ir izteikuši skaidru piekrišanu savu personas datu apstrādei agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā (skatīt 8. iedaļu par informācijas sniegšanu datu subjektiem).

Direktīvas 95/46/EK 7. panta c), d) un e) apakšpunktā paredzētie kritēriji ir visatbilstošākie personu kontaktu izsekošanas datu apmaiņai agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā (piemēram, inficēto personu kontaktinformācija, informācija par izmantoto satiksmes līdzekli un citi ar personas ceļojuma maršrutu un apmešanās vietām saistīti dati, informācija par apmeklētajām personām un personām, kuras iespējami pakļautas inficēšanai) (11):

| — | Direktīvas 95/46/EK 7. panta c) apakšpunkts: “apstrāde vajadzīga, lai izpildītu uz personas datu apstrādātāju attiecināmas juridiskas saistības”. Lēmumā Nr. 2119/98/EK ir paredzēts izveidot agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmu infekcijas slimību profilaksei un kontrolei ES. Ar šo lēmumu dalībvalstīm paredz pienākumu, izmantojot ABRS, iesniegt datus par konkrētiem atgadījumiem, kurus izraisījušas infekcijas slimības, kas apdraud vai iespējami var apdraudēt sabiedrības veselību (12). Pienākums iesniegt datus ietver arī pasākumus, ko veic attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes, lai novērstu un apturētu šo slimību izplatību, tostarp kontaktu izsekošanas pasākumus, kurus īsteno, lai izsekotu inficētās personas vai personas, kurām iespējami draud inficēšanās (13), |
| --- | --- |

—

Direktīvas 95/46/EK 7. panta c) apakšpunkts: “apstrāde vajadzīga, lai izpildītu uz personas datu apstrādātāju attiecināmas juridiskas saistības”. Lēmumā Nr. 2119/98/EK ir paredzēts izveidot agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmu infekcijas slimību profilaksei un kontrolei ES. Ar šo lēmumu dalībvalstīm paredz pienākumu, izmantojot ABRS, iesniegt datus par konkrētiem atgadījumiem, kurus izraisījušas infekcijas slimības, kas apdraud vai iespējami var apdraudēt sabiedrības veselību (12). Pienākums iesniegt datus ietver arī pasākumus, ko veic attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes, lai novērstu un apturētu šo slimību izplatību, tostarp kontaktu izsekošanas pasākumus, kurus īsteno, lai izsekotu inficētās personas vai personas, kurām iespējami draud inficēšanās (13),

| — | Direktīvas 95/46/EK 7. panta d) apakšpunkts: “apstrāde vajadzīga, lai aizsargātu datu subjekta būtiskas intereses”. Principā apmaiņa ar inficēto personu un personu, kuras nenovēršami ir pakļautas inficēšanās riskam, personas datiem starp attiecīgajām dalībvalstīm ir vajadzīga, lai nodrošinātu šīm personām atbilstošu aprūpi vai ārstēšanu, kā arī ļautu izsekot un identificēt tās ar mērķi izolēt un noteikt karantīnu, lai aizsargātu attiecīgo personu un līdz ar to arī visu ES iedzīvotāju veselību, |
| --- | --- |

—

Direktīvas 95/46/EK 7. panta d) apakšpunkts: “apstrāde vajadzīga, lai aizsargātu datu subjekta būtiskas intereses”. Principā apmaiņa ar inficēto personu un personu, kuras nenovēršami ir pakļautas inficēšanās riskam, personas datiem starp attiecīgajām dalībvalstīm ir vajadzīga, lai nodrošinātu šīm personām atbilstošu aprūpi vai ārstēšanu, kā arī ļautu izsekot un identificēt tās ar mērķi izolēt un noteikt karantīnu, lai aizsargātu attiecīgo personu un līdz ar to arī visu ES iedzīvotāju veselību,

| — | Direktīvas 95/46/EK 7. panta e) apakšpunkts: “apstrāde vajadzīga sabiedrības interesēs realizējama uzdevuma izpildei vai personas datu apstrādātājam vai trešajai personai, kurai dati tiek atklāti, piešķirto oficiālo pilnvaru realizācijai”. ABRS ir instruments, kurš izstrādāts, lai palīdzētu dalībvalstīm koordinēt pasākumus nopietnu infekcijas slimību profilaksei un kontrolei ES. Tāpēc šī sistēma ir izveidota, lai sekmētu sabiedrības interešu īstenošanu dalībvalstīs nolūkā aizsargāt sabiedrības veselību. |
| --- | --- |

—

Direktīvas 95/46/EK 7. panta e) apakšpunkts: “apstrāde vajadzīga sabiedrības interesēs realizējama uzdevuma izpildei vai personas datu apstrādātājam vai trešajai personai, kurai dati tiek atklāti, piešķirto oficiālo pilnvaru realizācijai”. ABRS ir instruments, kurš izstrādāts, lai palīdzētu dalībvalstīm koordinēt pasākumus nopietnu infekcijas slimību profilaksei un kontrolei ES. Tāpēc šī sistēma ir izveidota, lai sekmētu sabiedrības interešu īstenošanu dalībvalstīs nolūkā aizsargāt sabiedrības veselību.

Ar sabiedrības interesēm var attaisnot arī gadījumus, kad dalībvalstis agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā apstrādā konfidenciālus veselības datus (piemēram, informācija par atgadījumu, kas rada veselības apdraudējumu, dati par inficēto personu un to personu veselības stāvokli, kas potenciāli pakļautas inficēšanās draudiem). Lai gan saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 8. panta 1. punktu veselības datu apstrāde principā ir aizliegta, uz šīs konkrētās datu kategorijas apstrādi agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā attiecas izņēmums, kas paredzēts saskaņā ar minētās direktīvas 8. panta 3. punktu, ciktāl apstrādi “pieprasa profilaktiskās medicīnas, medicīniskas diagnozes, aprūpes vai ārstēšanas vai veselības aprūpes pakalpojumu pārvaldības nodrošināšanas nolūkiem un ja šos datus apstrādā veselības aizsardzības darba profesionālis saskaņā ar attiecīgās valsts tiesībām vai valsts kompetento iestāžu ieviestiem noteikumiem par dienesta noslēpuma pienākumu vai cita persona, uz kuru arī attiecas tāds pat pienākums ievērot slepenību”.

Papildu izņēmumus attiecībā uz aizliegumu apstrādāt personas veselības datus var paredzēt būtisku sabiedrības interešu gadījumos un, veicot atbilstīgus drošības pasākumus, saskaņā ar dalībvalstu tiesību aktiem vai valsts datu aizsardzības iestāžu lēmumu dalībvalstīs (14).

5.   KAS IR KAS AGRĀS BRĪDINĀŠANAS UN REAĢĒŠANAS SISTĒMĀ? KOPĪGAS PĀRBAUDES TIESĪBU PIEŠĶIRŠANA

ABRS ir iecerēta kā vairāku lietotāju sistēma, kuri sazinās, izmantojot attiecīgus tehniskus līdzekļus, tostarp dažādus strukturētus saziņas kanālus, noteiktas kontaktpersonas no kompetentām valsts veselības aprūpes iestādēm EEZ dalībvalstīs (turpmāk “valsts ABRS kontaktpunkti”), Komisijas, ECDC un nelielā apmērā arī no PTO.

Katrs no minētajiem ABRS dalībniekiem ir atsevišķs sistēmas lietotājs, lai gan piekļuve informācijas apmaiņai sistēmā ir modulēta, izveidojot dažādus lietotāju profilus un “selektīvus” saziņas kanālus, kuros paredzēti atbilstoši aizsardzības pasākumi, lai nodrošinātu atbilstību piemērojamiem datu aizsardzības noteikumiem.

Sistēma ietver divus galvenos saziņas kanālus. Pirmais kanāls, tā sauktais “vispārīgais ziņojumu apmaiņas” kanāls, ļauj kompetentai veselības aprūpes iestādei attiecīgajā dalībvalstī paziņot visiem valsts ABRS kontaktpunktiem, Komisijai, ECDC un PTO informāciju par atgadījumiem, kurus izraisījušas infekcijas slimības, kas, iespējams, varētu izplatīties ES, un kuri ir ietverti Lēmumā Nr. 2119/98/EK paredzētajos ziņošanas pienākumos (15).

Kopumā, izmantojot vispārīgo ziņojumu apmaiņas kanālu, netiek veikta identificētu vai identificējamu fizisku personu ar veselību saistītas informācijas vai citu personas datu paziņošana. Sistēmā ir ieviesti īpaši aizsardzības pasākumi, lai novērstu nelikumīgu datu apstrādi šajā kanālā (skatīt 7. iedaļu).

Tomēr situācijās, kad notiek tādu infekcijas slimību izraisīti atgadījumi, kas, iespējams, varētu izplatīties ES, skartajām dalībvalstīm, savstarpēji sadarbojoties, var būt jāīsteno noteikti kontaktu izsekošanas pasākumi, kuru mērķis ir izsekot inficētās personas un citas personas, kas pakļautas inficēšanās draudiem, lai novērstu šo nopietno slimību izplatību.

Lai nodrošinātu atbilstību datu aizsardzības noteikumiem, ir ieviesti atbilstoši aizsardzības pasākumi, kuri ļauj veikt apmaiņu ar personu kontaktu izsekošanas un veselības datiem tikai tajās dalībvalstīs, kas tieši iesaistītas attiecīgajā kontaktu izsekošanas procedūrā, un liegt citām tīkla dalībvalstīm, Komisijai un ECDC piekļuvi šiem datiem (16).

Tāpēc agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā ir izveidots tā sauktais “selektīvais ziņojumu apmaiņas” kanāls, lai nodrošinātu īpašu saziņas kanālu starp attiecīgajām dalībvalstīm, kas iesaistītas konkrētajā kontaktu izsekošanas pasākumā.

Veicot personas datu apmaiņu selektīvajā ziņojumu apmaiņas kanālā, kompetentās iestādes kļūst par “personas datu apstrādātāju” attiecībā uz šo personas datu apstrādi un tādējādi uzņemas atbildību par šo apstrādes darbību likumību un par to, lai tiktu nodrošināta atbilstība datu aizsardzības saistībām, kas noteiktas piemērojamos valsts tiesību aktos, ar kuriem transponē Direktīvu 95/46/EK.

Kas ir “personas datu apstrādātājs”?

Direktīvas 95/46/EK nozīmē “personas datu apstrādātājs ir fiziska vai juridiska persona, valsts iestāde, aģentūra vai jebkura cita institūcija, kura viena pati vai kopīgi ar citām nosaka personas datu apstrādes nolūkus un līdzekļus” (17).

Principā lietotājiem Komisijā un ECDC nav piekļuves personas datiem, kuru apmaiņu veic selektīvajā ziņojumu apmaiņas kanālā (18). Tomēr tehnisku iemeslu dēļ par centrālo datu uzglabāšanu ABRS atbild tikai Komisija, kas darbojas kā sistēmas administratore un koordinatore. Pildot šos pienākumus, Komisija ir atbildīga arī par ABRS pilnvaroto lietotāju personas datu reģistrāciju, uzglabāšanu un turpmāku apstrādi, kas nepieciešama, lai nodrošinātu sistēmas darbību.

Tāpēc ABRS ir uzskatāms kopīgas pārbaudes tiesību piemērs, kur atbildība par datu aizsardzības nodrošināšanu tiek sadalīta dažādos līmeņos starp Komisiju un dalībvalstīm. Turklāt Komisija un dalībvalstis, kas kopš 2005. gada pilda savus pienākumus kā personas datu līdzapstrādātājas, ABRS informātikas lietojumprogrammu ikdienas darbības nodrošināšanu ir nolēmušas deleģēt ECDC, kurš veic šo uzdevumu Komisijas vārdā. Pēc minētās deleģēšanas aģentūra kā “apstrādātāja” uzņēmās atbildību nodrošināt sistēmā veikto apstrādes darbību konfidencialitāti un drošību saskaņā ar saistībām, kuras paredzētas Regulas (EK) Nr. 45/2001 21. un 22. pantā.

Kas ir “apstrādātājs” un kādas ir tā saistības?

Regulas (EK) Nr. 45/2001 nozīmē “apstrādātājs ir fiziska vai juridiska persona, valsts iestāde, aģentūra vai cita struktūra, kas apstrādā personas datus par apstrādi atbildīgās personas uzdevumā” (19).

Regulā paredzēts: ja apstrādes darbības veic par apstrādi atbildīgās personas uzdevumā, tā izvēlas apstrādātāju, kurš sniedz pietiekamas garantijas attiecībā uz tehniskajiem un organizatoriskajiem pasākumiem, kas vajadzīgi datu drošības nolūkā. Par to, lai tiktu ievērota atbilstība šiem pasākumiem, atbild tikai par apstrādi atbildīgā persona. Tomēr regulas 21. un 22. pantā noteiktie pienākumi attiecībā uz apstrādes konfidencialitāti un drošību ir saistoši arī apstrādātājam (20).

6.   PIEMĒROJAMIE DATU AIZSARDZĪBAS PRINCIPI

Personas datu apstrādei agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā jāatbilst datu aizsardzības principiem, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 45/2001 un Direktīvā 95/46/EK.

Pildot savus pienākumus kā personas datu apstrādātājas, Komisija un dalībvalstu kompetentās iestādes ir atbildīgas par to, ka tiek nodrošināta atbilstība šiem principiem katru reizi, kad tiek apstrādāti personas dati agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā. Turpmāk ir uzskaitīti datu aizsardzības pamatprincipi. Tie neskar citas piemērojamās datu aizsardzības prasības, kas noteiktas attiecīgajos juridiskajos instrumentos, par kuriem norādījumi ir doti saskaņā ar šo pamatnostādņu dažādām iedaļām. ABRS lietotāji tiek aicināti rūpīgi izlasīt 8. iedaļu par informācijas sniegšanu datu subjektiem un 9. iedaļu par piekļuvi un citām datu subjektu tiesībām.

6.1.   Apstrādes likumības un mērķa ierobežošanas principi

Personas datu apstrādātājiem būtu jānodrošina, ka personas dati tiek apstrādāti godprātīgi un likumīgi. Šis princips, pirmkārt, paredz, ka personas datu vākšana un turpmāka apstrāde jāveic saskaņā ar tiesību aktos noteiktu tiesisko pamatojumu (21). Otrkārt, personas dati jāvāc tikai konkrētam, precīzi formulētam un likumīgam nolūkam un tos nedrīkst turpmāk apstrādāt veidos, kuri neatbilst minētajam nolūkam (22).

6.2.   Datu kvalitātes principi

Personas datu apstrādātājiem jānodrošina, ka personas dati ir adekvāti, atbilstīgi un ne pārlieku apjomīgi attiecībā pret nolūkiem, kādiem tos vāc. Turklāt datiem jābūt precīziem un atjauninātiem (23).

6.3.   Datu glabāšanas principi

Personas datu apstrādātājiem jānodrošina, ka dati tiek glabāti formā, kas ļauj identificēt datu subjektus ne ilgāk, kā vajadzīgs nolūkiem, kādos dati ir savākti vai kādos tos pēc tam apstrādā (24).

6.4.   Konfidencialitātes un datu drošības principi

Personas datu apstrādātājiem jānodrošina, ka jebkura persona, darbojoties saskaņā ar personas datu apstrādātāja vai apstrādātāja pilnvarām, ieskaitot pašu apstrādātāju, kam ir piekļuve personu datiem, nedrīkst apstrādāt šos datus citādi, kā pēc personas datu apstrādātāja norādījumiem (25). Turklāt personas datu apstrādātājiem jāīsteno tehniski un organizatoriski pasākumi, lai aizsargātu personas datus pret nejaušu, neatļautu vai nelikumīgu iznīcināšanu vai pazaudēšanu, pārveidošanu, atklāšanu vai piekļuvi un pret visām citām nelikumīgām apstrādes formām (26).

Lai, izmantojot sistēmas, pareizi un efektīvi tiktu piemēroti iepriekš minētie principi, ABRS lietotāji tiek aicināti veikt turpmāk minētās darbības.

Lai pārliecinātos, ka apstrādes darbībai ir juridisks pamatojums, ka dati tiek vākti precīzi formulētos un likumīgos nolūkos un ka tie turpmāk netiek apstrādāti veidos, kuri neatbilst minētajam nolūkam, katru reizi, vācot vai citādi apstrādājot personas datus agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā, ABRS lietotājiem:

| — | izvērtējot katru gadījumu atsevišķi, vajadzētu novērtēt, vai koordinētu kontaktu izsekošanas pasākumu īstenošana un turpmāka ABRS selektīvā kanāla aktivizēšana, lai apmainītos ar attiecīgajiem kontaktu izsekošanas un citiem personas datiem, ir attaisnota, pamatojot to ar slimības būtību un zinātniski apstiprinātām kontaktu izsekošanas priekšrocībām turpmākā slimības izplatības profilaksē vai samazināšanā, ņemot vērā dalībvalstu veselības aprūpes iestāžu un esošo zinātnisko aģentūru, proti, ECDC un PTO, sniegto riska novērtējumu, |
| --- | --- |

—

izvērtējot katru gadījumu atsevišķi, vajadzētu novērtēt, vai koordinētu kontaktu izsekošanas pasākumu īstenošana un turpmāka ABRS selektīvā kanāla aktivizēšana, lai apmainītos ar attiecīgajiem kontaktu izsekošanas un citiem personas datiem, ir attaisnota, pamatojot to ar slimības būtību un zinātniski apstiprinātām kontaktu izsekošanas priekšrocībām turpmākā slimības izplatības profilaksē vai samazināšanā, ņemot vērā dalībvalstu veselības aprūpes iestāžu un esošo zinātnisko aģentūru, proti, ECDC un PTO, sniegto riska novērtējumu,

| — | nevajadzētu izmantot vispārīgo ziņojumu apmaiņas kanālu, lai apmainītos ar kontaktu izsekošanas un citiem personas datiem. Tiem būtu jānodrošina, ka šādi dati netiek ietverti nosūtāmo vispārīgo ziņojumu tekstos, to pielikumos vai jebkuros citos dokumentos. Vispārīgu ziņojumu apmaiņas kanāla izmantošana kontaktu izsekošanas nolūkā jāuzskata par nelikumīgu un nesamērīgu, jo tā rezultātā personas dati tiek atklāti saņēmējiem (tostarp Komisijai un ECDC), uz kuriem minētā kontaktu izsekošanas procedūra neattiecas un kuriem nav vajadzības piekļūt šiem datiem, |
| --- | --- |

—

nevajadzētu izmantot vispārīgo ziņojumu apmaiņas kanālu, lai apmainītos ar kontaktu izsekošanas un citiem personas datiem. Tiem būtu jānodrošina, ka šādi dati netiek ietverti nosūtāmo vispārīgo ziņojumu tekstos, to pielikumos vai jebkuros citos dokumentos. Vispārīgu ziņojumu apmaiņas kanāla izmantošana kontaktu izsekošanas nolūkā jāuzskata par nelikumīgu un nesamērīgu, jo tā rezultātā personas dati tiek atklāti saņēmējiem (tostarp Komisijai un ECDC), uz kuriem minētā kontaktu izsekošanas procedūra neattiecas un kuriem nav vajadzības piekļūt šiem datiem,

| — | izmantojot selektīvo funkciju, vajadzētu pieņemt pieeju “vajadzība zināt” un atlasīt tikai tādas dalībvalstu kompetentās iestādes, kas saņem selektīvus ziņojumus, kuri ietver personas datus, un sadarbojas minētajā kontaktu izsekošanas procedūrā. |
| --- | --- |

—

izmantojot selektīvo funkciju, vajadzētu pieņemt pieeju “vajadzība zināt” un atlasīt tikai tādas dalībvalstu kompetentās iestādes, kas saņem selektīvus ziņojumus, kuri ietver personas datus, un sadarbojas minētajā kontaktu izsekošanas procedūrā.

ABRS lietotājiem jābūt īpaši piesardzīgiem, kad tie, izmantojot selektīvo ziņojumu apmaiņas kanālu, apmainās ar konfidenciāliem datiem par identificēto vai identificējamo personu veselības stāvokli, piemēram, inficētām personām vai personām, kas iespējami pakļautas inficēšanai, kuru kontaktinformācija vai citi personas dati tiek atklāti, izmantojot ABRS tādā veidā, ka attiecīgo personu var tieši vai netieši identificēt. Šajā gadījumā visus iepriekš minētos ieteikumus jāturpina piemērot; turklāt ABRS lietotājiem jāielāgo, ka konfidenciālu datu apmaiņa saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK ir atļauta tikai nedaudzos gadījumos. Jo īpaši turpmāk minētajos gadījumos (27):

| — | persona, kuras dati tiek vākti, ir devusi savu precīzi formulētu piekrišanu to apstrādei (Direktīvas 95/46/EK 8. panta 2. punkta a) apakšpunkts). Tomēr, ja rodas vajadzība savlaicīgi iejaukties sanitārās ārkārtas situācijās, prasība par datu subjektu nodrošināšanu ar visu informāciju par iespēju sniegt apzinātu piekrišanu var kļūt neiespējama (skatīt 8. iedaļu par informācijas sniegšanu datu subjektiem). Turklāt informācijas vākšanas laikā ne vienmēr ir zināms, ka dati tiks atklāti agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā, |
| --- | --- |

—

persona, kuras dati tiek vākti, ir devusi savu precīzi formulētu piekrišanu to apstrādei (Direktīvas 95/46/EK 8. panta 2. punkta a) apakšpunkts). Tomēr, ja rodas vajadzība savlaicīgi iejaukties sanitārās ārkārtas situācijās, prasība par datu subjektu nodrošināšanu ar visu informāciju par iespēju sniegt apzinātu piekrišanu var kļūt neiespējama (skatīt 8. iedaļu par informācijas sniegšanu datu subjektiem). Turklāt informācijas vākšanas laikā ne vienmēr ir zināms, ka dati tiks atklāti agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā,

| — | bez datu subjektu piekrišanas veselības datu apstrādi var uzskatīt par likumīgu, ja “datu apstrādi pieprasa profilaktiskās medicīnas, medicīniskas diagnozes, aprūpes vai ārstēšanas vai veselības aprūpes pakalpojumu pārvaldības nodrošināšanas nolūkiem”, ja veselības datus apstrādā veselības aizsardzības darba profesionālis, uz kuru attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumu, vai cita persona, uz kuru attiecas tāds pats pienākums (Direktīvas 95/46/EK 8. panta 3. punkts). Citiem vārdiem sakot, katru reizi sūtot citas dalībvalsts saņēmējam selektīvu ziņojumu, kurš ietver konfidenciālus veselības datus, ABRS lietotājiem jāizvērtē, vai šādu datu atklāšana ir absolūti nepieciešama, lai dotu iespēju kompetentām iestādēm attiecīgajās dalībvalstīs īstenot konkrētus pasākumus, kuri vajadzīgi vienam no iepriekš minētajiem nolūkiem. ABRS lietotājiem tiek atgādināts, ka papildu pamatojumu veselības datu apstrādei var nodrošināt attiecīgie valsts tiesību akti, ar ko transponē Direktīvu 95/46/EK, vai valsts datu aizsardzības iestādes lēmums (28). |
| --- | --- |

—

bez datu subjektu piekrišanas veselības datu apstrādi var uzskatīt par likumīgu, ja “datu apstrādi pieprasa profilaktiskās medicīnas, medicīniskas diagnozes, aprūpes vai ārstēšanas vai veselības aprūpes pakalpojumu pārvaldības nodrošināšanas nolūkiem”, ja veselības datus apstrādā veselības aizsardzības darba profesionālis, uz kuru attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumu, vai cita persona, uz kuru attiecas tāds pats pienākums (Direktīvas 95/46/EK 8. panta 3. punkts). Citiem vārdiem sakot, katru reizi sūtot citas dalībvalsts saņēmējam selektīvu ziņojumu, kurš ietver konfidenciālus veselības datus, ABRS lietotājiem jāizvērtē, vai šādu datu atklāšana ir absolūti nepieciešama, lai dotu iespēju kompetentām iestādēm attiecīgajās dalībvalstīs īstenot konkrētus pasākumus, kuri vajadzīgi vienam no iepriekš minētajiem nolūkiem. ABRS lietotājiem tiek atgādināts, ka papildu pamatojumu veselības datu apstrādei var nodrošināt attiecīgie valsts tiesību akti, ar ko transponē Direktīvu 95/46/EK, vai valsts datu aizsardzības iestādes lēmums (28).

Lai nodrošinātu to personas datu kvalitāti, kuru apmaiņu ABRS lietotāji veic sistēmā, un jo īpaši pirms selektīvā ziņojuma nosūtīšanas, jāizvērtē, vai:

| — | personas dati, kuru apmaiņu lietotāji vēlas veikt, ir absolūti nepieciešami, lai nodrošinātu kontaktu izsekošanas procedūras efektīvu īstenošanu. Citiem vārdiem runājot, kompetentai iestādei, kura sūta ziņojumu, jānodrošina iestādei citā attiecīgajā dalībvalstī tikai tie personas dati, kas ir nepieciešami, lai nepārprotami identificētu inficētās personas vai personas, kuras pakļautas inficēšanai. To personas datu indikatīvais saraksts, kuri var tikt apmainīti kontaktu izsekošanas vajadzībām, kas pievienots Lēmumam 2009/547/EK, nav uzskatāms par visaptverošu un beznosacījuma pilnvaru piešķīrumu šo kategoriju datu apstrādei. Vienlaikus attiecībā uz to personas datu apstrādi, kuri nav uzskaitīti minētajā pielikumā, jāievēro stingra piesardzība, jo šo datu atklāšana, iespējams, ir pārmērīga un nepamatota. Tā vietā, izvērtējot katru gadījumu atsevišķi, jānovērtē, vai konkrētu personas datu iekļaušana ir absolūti nepieciešama, lai īstenotu šo kontaktu izsekošanas procedūru. |
| --- | --- |

—

personas dati, kuru apmaiņu lietotāji vēlas veikt, ir absolūti nepieciešami, lai nodrošinātu kontaktu izsekošanas procedūras efektīvu īstenošanu. Citiem vārdiem runājot, kompetentai iestādei, kura sūta ziņojumu, jānodrošina iestādei citā attiecīgajā dalībvalstī tikai tie personas dati, kas ir nepieciešami, lai nepārprotami identificētu inficētās personas vai personas, kuras pakļautas inficēšanai. To personas datu indikatīvais saraksts, kuri var tikt apmainīti kontaktu izsekošanas vajadzībām, kas pievienots Lēmumam 2009/547/EK, nav uzskatāms par visaptverošu un beznosacījuma pilnvaru piešķīrumu šo kategoriju datu apstrādei. Vienlaikus attiecībā uz to personas datu apstrādi, kuri nav uzskaitīti minētajā pielikumā, jāievēro stingra piesardzība, jo šo datu atklāšana, iespējams, ir pārmērīga un nepamatota. Tā vietā, izvērtējot katru gadījumu atsevišķi, jānovērtē, vai konkrētu personas datu iekļaušana ir absolūti nepieciešama, lai īstenotu šo kontaktu izsekošanas procedūru.

Turpmāka personas datu apstrāde un uzglabāšana ārpus ABRS:

Ir ļoti svarīgi pieminēt, ka valsts datu aizsardzības tiesību aktus, ar ko transponē Direktīvu 95/46/EK, piemēro arī to personas datu uzglabāšanai un turpmākai apstrādei ārpus ABRS, kuri iegūti, izmantojot sistēmu. Tas var notikt, piemēram, ja personas datus, kuri sistēmā tiek glabāti centralizēti, pēc tam glabā lietotāju vietējos personālajos datoros vai datubāzēs, kuras izveidotas valsts līmenī, vai, ja kompetenta iestāde, kura atbildīga par šo datu apstrādi ABRS, nosūta tos citām iestādēm vai trešām personām. Šajos gadījumos ABRS lietotājiem tiek atgādināts, ka:

| — | uzglabāšana un turpmākā apstrāde ārpus ABRS nedrīkst būt pretrunā ar sākotnējo nolūku, kuram dati tika vākti un apmainīti agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā, |
| --- | --- |

—

uzglabāšana un turpmākā apstrāde ārpus ABRS nedrīkst būt pretrunā ar sākotnējo nolūku, kuram dati tika vākti un apmainīti agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā,

| — | šai turpmākajai apstrādei jābūt juridiskam pamatojumam attiecīgajos valsts datu aizsardzības tiesību aktos, kā arī tai jābūt vajadzīgai, adekvātai, atbilstīgai un ne pārlieku apjomīgai attiecībā pret sākotnējiem vākšanas nolūkiem agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā, |
| --- | --- |

—

šai turpmākajai apstrādei jābūt juridiskam pamatojumam attiecīgajos valsts datu aizsardzības tiesību aktos, kā arī tai jābūt vajadzīgai, adekvātai, atbilstīgai un ne pārlieku apjomīgai attiecībā pret sākotnējiem vākšanas nolūkiem agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā,

| — | dati ir jāatjaunina un jādzēš, tikko tie vairs nav vajadzīgi nolūkiem, kuriem tie tika turpmāk apstrādāti, |
| --- | --- |

—

dati ir jāatjaunina un jādzēš, tikko tie vairs nav vajadzīgi nolūkiem, kuriem tie tika turpmāk apstrādāti,

| — | ja dati tiek iegūti no ABRS un atklāti trešām personām, personas datu apstrādātājam par šo apstākli jāinformē datu subjekti, lai garantētu godprātīgu apstrādi, izņemot gadījumus, kad tas izrādītos neiespējami vai radītu nesamērīgas pūles, vai ja datu atklāšana ir konkrēti noteikta tiesību aktos (skatīt Direktīvas 95/46/EK 11. panta 2. punktu). Ņemot vērā, ka atklāšana var būt pieprasīta tikai vienas iesaistītās dalībvalsts tiesību aktos un tāpēc šī informācija var nebūt plaši zināma citur, jāveic pasākumi, lai nodrošinātu informāciju pat tajos gadījumos, kad datu atklāšana ir konkrēti noteikta tiesību aktos. |
| --- | --- |

—

ja dati tiek iegūti no ABRS un atklāti trešām personām, personas datu apstrādātājam par šo apstākli jāinformē datu subjekti, lai garantētu godprātīgu apstrādi, izņemot gadījumus, kad tas izrādītos neiespējami vai radītu nesamērīgas pūles, vai ja datu atklāšana ir konkrēti noteikta tiesību aktos (skatīt Direktīvas 95/46/EK 11. panta 2. punktu). Ņemot vērā, ka atklāšana var būt pieprasīta tikai vienas iesaistītās dalībvalsts tiesību aktos un tāpēc šī informācija var nebūt plaši zināma citur, jāveic pasākumi, lai nodrošinātu informāciju pat tajos gadījumos, kad datu atklāšana ir konkrēti noteikta tiesību aktos.

7.   DATU AIZSARDZĪBAI DRAUDZĪGA VIDE

Lai palielinātu atbilstību 6. iedaļā izklāstītajiem datu aizsardzības principiem un veicinātu ABRS lietotāju piekļuvi datu aizsardzības aspektiem katru reizi, kad tie izmanto sistēmu, dažas funkcijas jau ir iekļautas agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā. Piemēram:

| — | ABRS ziņojumu pārskata lapā labi redzamā vietā parādās brīdinājums, informējot lietotājus, ka vispārīgais ziņojumu apmaiņas kanāls nav paredzēts kontaktu izsekošanas un citu personas datu izvietošanai, jo šī kanāla izmantošanas rezultātā šie dati var tikt nevajadzīgi atklāti saņēmējiem, kuriem nav nepieciešams tiem piekļūt, |
| --- | --- |

—

ABRS ziņojumu pārskata lapā labi redzamā vietā parādās brīdinājums, informējot lietotājus, ka vispārīgais ziņojumu apmaiņas kanāls nav paredzēts kontaktu izsekošanas un citu personas datu izvietošanai, jo šī kanāla izmantošanas rezultātā šie dati var tikt nevajadzīgi atklāti saņēmējiem, kuriem nav nepieciešams tiem piekļūt,

| — | piekļuve informācijai, ar kuru apmainās sistēmā, ir modulēta, izveidojot dažādus lietotāju profilus un selektīvus saziņas kanālus, kuros paredzēti atbilstoši aizsardzības pasākumi, lai nodrošinātu atbilstību datu aizsardzības noteikumiem, |
| --- | --- |

—

piekļuve informācijai, ar kuru apmainās sistēmā, ir modulēta, izveidojot dažādus lietotāju profilus un selektīvus saziņas kanālus, kuros paredzēti atbilstoši aizsardzības pasākumi, lai nodrošinātu atbilstību datu aizsardzības noteikumiem,

| — | ABRS selektīvais ziņojumu apmaiņas kanāls nodrošina īpašu saziņas kanālu personas datu apmaiņai tikai starp attiecīgajām dalībvalstīm. Sistēmā ir iekļauta noklusējuma izvēle, kura automātiski izslēdz Komisiju un ECDC no to selektīvo ziņojumu iespējamo saņēmēju saraksta, kuri ietver personas datus (29), |
| --- | --- |

—

ABRS selektīvais ziņojumu apmaiņas kanāls nodrošina īpašu saziņas kanālu personas datu apmaiņai tikai starp attiecīgajām dalībvalstīm. Sistēmā ir iekļauta noklusējuma izvēle, kura automātiski izslēdz Komisiju un ECDC no to selektīvo ziņojumu iespējamo saņēmēju saraksta, kuri ietver personas datus (29),

| — | 12 mēnešus pēc selektīvo ziņojumu nosūtīšanas sistēma automātiski dzēš visus šos ziņojumus, kuri ietver personas datus (plašāku informāciju skatīt 11. iedaļā par datu glabāšanu), |
| --- | --- |

—

12 mēnešus pēc selektīvo ziņojumu nosūtīšanas sistēma automātiski dzēš visus šos ziņojumus, kuri ietver personas datus (plašāku informāciju skatīt 11. iedaļā par datu glabāšanu),

| — | sistēmā ir iekļauta funkcija, kas dod iespēju lietotājiem jebkurā laikā tieši mainīt vai dzēst tos selektīvos ziņojumus, kuri ietver personas datus un ir neprecīzi, nav atjaunināti, nav vairs vajadzīgi vai citādi neatbilst datu aizsardzības prasībām. Sistēma automātiski paziņos citiem ABRS lietotājiem, kuri iesaistīti šajā konkrētajā selektīvajā datu apmaiņā, ka ziņojums ir izdzēsts vai tā saturs mainīts, lai nodrošinātu atbilstību datu aizsardzības noteikumiem, |
| --- | --- |

—

sistēmā ir iekļauta funkcija, kas dod iespēju lietotājiem jebkurā laikā tieši mainīt vai dzēst tos selektīvos ziņojumus, kuri ietver personas datus un ir neprecīzi, nav atjaunināti, nav vairs vajadzīgi vai citādi neatbilst datu aizsardzības prasībām. Sistēma automātiski paziņos citiem ABRS lietotājiem, kuri iesaistīti šajā konkrētajā selektīvajā datu apmaiņā, ka ziņojums ir izdzēsts vai tā saturs mainīts, lai nodrošinātu atbilstību datu aizsardzības noteikumiem,

| — | selektīvajā ziņojumu apmaiņas kanālā ir pieejams īpašs mehānisms, kurš dod iespēju šajā informācijas apmaiņā iesaistītajām valsts iestādēm sazināties un sadarboties saistībā ar piekļuvi datu subjektu pieprasījumiem, to labošanu, bloķēšanu vai dzēšanu. |
| --- | --- |

—

selektīvajā ziņojumu apmaiņas kanālā ir pieejams īpašs mehānisms, kurš dod iespēju šajā informācijas apmaiņā iesaistītajām valsts iestādēm sazināties un sadarboties saistībā ar piekļuvi datu subjektu pieprasījumiem, to labošanu, bloķēšanu vai dzēšanu.

Turklāt vidējā termiņā ir paredzēts, ka tiks integrēts ABRS lietojumprogrammā pieejamais mācību modulis, lai ABRS lietotājiem nodrošinātu plašus skaidrojumus par sistēmas darbību no datu aizsardzības perspektīvas. Izmantojot praktiskus piemērus, tiks atspoguļotas dažādas funkcijas un darbības, kuru mērķis ir palielināt atbilstību datu aizsardzības noteikumiem.

Komisijas nodoms ir strādāt ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu, ka ar integrēta privātuma koncepciju tiktu sniegta informācija par šiem un turpmākiem ABRS pasākumiem no paša sākuma (30) un ka, pieņemot lēmumus par to, kādas informācijas apmaiņu, ar ko un saskaņā ar kādiem nosacījumiem var veikt agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā, pienācīgi tiks ņemts vērā vajadzības, proporcionalitātes, mērķa ierobežošanas un datu iespējami minimālā apjoma vākšanas princips.

8.   INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA DATU SUBJEKTIEM

Viena no galvenajām prasībām saskaņā ar ES datu aizsardzības tiesisko regulējumu ir personas datu apstrādātāja pienākums sniegt skaidru informāciju datu subjektiem par apstrādes darbībām, kuras tas plāno veikt ar personas datiem.

Saskaņā ar savu lomu ABRS koordinēšanas procesā un lai pildītu iepriekš minētās prasības (31), Komisija savā ABRS veltītajā tīmekļa vietnē ir padarījusi pieejamu skaidru un vispārīgu paziņojumu par personas datu aizsardzību, ņemot vērā apstrādes darbības, kuras veiktas saskaņā ar minēto Komisijas pienākumu, un darbības, ko veic kompetentās iestādes, jo īpaši kontaktu izsekošanas darbību kontekstā.

Tomēr pienākums sniegt informāciju datu subjektiem ir saistošs arī valsts kompetentajām iestādēm dalībvalstīs, pildot savus personas datu apstrādātāja pienākumus attiecīgo apstrādes darbību jomā agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā.

Kāda “informācija” valsts ABRS kompetentajām iestādēm jāsniedz datu subjektiem?

Gadījumos, kad dati tiek vākti tieši no datu subjekta, Direktīvas 95/46/EK 10. pantā norādīts, ka personas datu apstrādātājam vai tā pārstāvim jāsniedz datu subjektam, no kura ievāc datus, vismaz šādu informāciju, izņemot gadījumus, kad datu subjektam tā jau ir:

| a) | par personas datu apstrādātāja un viņa pārstāvja, ja tāds ir, identitāti; |
| --- | --- |

a)

par personas datu apstrādātāja un viņa pārstāvja, ja tāds ir, identitāti;

| b) | apstrādes nolūki, kuriem dati ir paredzēti; |
| --- | --- |

b)

apstrādes nolūki, kuriem dati ir paredzēti;

| c) | jebkāda papildu informācija, piemēram:






  — | datu saņēmēji vai datu saņēmēju kategorijas, |
| --- | --- | --- |

c)

jebkāda papildu informācija, piemēram:

—

datu saņēmēji vai datu saņēmēju kategorijas,

| — | vai atbildes uz jautājumiem ir obligātas vai brīvprātīgas, kā arī atbildes nesniegšanas iespējamās sekas, |
| --- | --- |

—

vai atbildes uz jautājumiem ir obligātas vai brīvprātīgas, kā arī atbildes nesniegšanas iespējamās sekas,

| — | tiesības piekļūt datiem un tiesības labot savus datus, |
| --- | --- |

—

tiesības piekļūt datiem un tiesības labot savus datus,

ciktāl šāda papildu informācija vajadzīga, ņemot vērā konkrētos apstākļus, kādos dati ievākti, lai nodrošinātu godprātīgu apstrādi attiecībā uz datu subjektu.

Direktīvas 95/46/EK 11. pantā uzskaitīta obligātā informācija, kura jāsniedz personas datu apstrādātājam, ja dati nav saņemti no paša datu subjekta. Šī informācija jāsniedz laikā, kad tiek veikta personas datu uzskaite vai, ja tiek paredzēta to atklāšana trešām personām, ne vēlāk kā laikā, kad dati tiek atklāti pirmo reizi (32).

Iepriekš minēto noteikumu ieviešanas rezultātā laikā, kad no atsevišķām personām tiek vākti personas dati (vai vēlākais laikā, kad dati pirmo reizi tiek atklāti agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā), to pasākumu pieņemšanas nolūkā, kas vajadzīgi, lai aizsargātu sabiedrības veselību saistībā ar atgadījumiem, par kuriem jāpaziņo saskaņā ar Lēmumu Nr. 2119/98/EK un tā īstenošanas noteikumiem, valsts kompetentajām iestādēm tieši datu subjektiem jāsniedz juridisks paziņojums, kurš ietver Direktīvas 95/46/EK 10. un 11. pantā uzskatīto informāciju. Paziņojumā jāietver arī īsa atsauce uz ABRS un saite uz attiecīgajiem dokumentiem un paziņojumiem par personas datu aizsardzību kompetentu iestāžu valsts tīmekļa vietnēs, kā arī Komisijas tīmekļa vietnē, kas veltīta ABRS.

Sīkāka informācija, kas jāsniedz juridiskajā paziņojumā, dažādās dalībvalstīs var ievērojami atšķirties. Konkrēti valsts tiesību akti paredz plašākas saistības personas datu apstrādātajiem, ietverot tādas papildu informācijas sniegšanu kā informācija par datu subjektu tiesībām saņemt kompensāciju, par datu uzglabāšanas un glabāšanas periodiem, par datu drošības pasākumiem u. c.

Ja rodas vajadzība savlaicīgi iejaukties sanitārās ārkārtas situācijās, prasība par datu subjektu nodrošināšanu ar informāciju par to personas datu apstrādes nolūkiem, ja dati netiek iegūti no paša datu subjekta, var kļūt neiespējama. Šajā saistībā Direktīvas 95/46/EK 11. panta 2. punktā norādīts, ka datu subjektu tiesības iesniegt informāciju var ierobežot, ja “šādas informācijas sniegšana izrādās neiespējama vai radītu nesamērīgas pūles vai ja reģistrēšanu vai atklāšanu konkrēti nosaka attiecīgās valsts tiesības. Šajos gadījumos dalībvalstis nodrošina atbilstošas garantijas.”

Vispārīgi jāpiemin, ka īpašus aizliegumus vai ierobežojumus attiecībā uz datu subjektu tiesībām iesniegt informāciju var piemērot saskaņā ar valsts datu aizsardzības tiesību aktiem, ar ko transponē Direktīvu 95/46/EK (33). Jebkuriem šādiem valstī noteiktiem aizliegumiem vai ierobežojumiem jābūt nepārprotami minētiem paziņojumos par konfidencialitāti, ko sniedz datu subjektiem, vai paziņojumos par personas datu aizsardzību, kuri publicēti kompetento iestāžu valsts tīmekļa vietnēs.

Dalībvalstu kompetentajām iestādēm jālemj, kādā formā un kā nodot šo informāciju datu subjektiem. Tā kā lielākā daļa kompetento iestāžu veiks apstrādes darbības, kuras atšķiras no informācijas apmaiņas agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā, tās personu informēšanai var izvēlēties tādu pašu informācijas nodošanas veidu kā attiecībā uz citām apstrādes darbībām saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Turklāt ieteicams, ka kompetentās iestādes atjaunina vai papildina privātās dzīves aizsardzības politiku vai paziņojumus par privātās dzīves aizsardzību – ja tie ir ietverti valsts tīmekļa vietnēs – ar īpašu atsauci uz personas datu apmaiņu agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā.

Attiecībā uz visiem iepriekš minētajiem iemesliem ir ļoti svarīgi, ka kompetentās iestādes dalībvalstīs apspriežas ar attiecīgajām valsts datu aizsardzības iestādēm, izstrādājot standarta juridiskos paziņojumus un paziņojumus par personas datu aizsardzību saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 10. un 11. pantu.

9.   PIEKĻUVE PERSONAS DATIEM UN CITAS DATU SUBJEKTU TIESĪBAS

Datu aizsardzības prasību (aplūkotas iepriekš 8. iedaļā) par informācijas sniegšanu datu subjektiem mērķis ir nodrošināt personas datu apstrādes darbību pārredzamību. Pārredzamība ir arī to datu subjektu piekļuves tiesību noteikumu pamatmērķis, kuri paredzēti ES datu aizsardzības juridiskos instrumentos (34).

Kas ir datu subjekta “tiesības piekļūt datiem”?

Personas datu apstrādātājiem jāgarantē katra datu subjekta tiesības bez pārmērīgas vilcināšanās vai izdevumiem iegūt apstiprinājumu, ka tiek vai netiek apstrādāti ar viņu saistīti personas dati, kā arī informāciju par šīs apstrādes nolūku un saņēmējiem, kuriem šie dati var tikt atklāti.

Personas datu apstrādātājiem arī jāgarantē datu subjektu tiesības labot, dzēst vai bloķēt datus, kuru apstrāde neatbilst piemērojamiem datu aizsardzības tiesību aktiem, piemēram, ja dati ir nepilnīgi vai nepareizi.

Visbeidzot, personas datu apstrādātājiem jāpaziņo trešām personām, kurām dati ir tikuši atklāti, par jebkuriem labojumiem, dzēšanu vai bloķēšanu, kas veikta pēc datu subjekta likumīgas prasības, izņemot gadījumus, kad tas nav iespējams vai rada nesamērīgas pūles.

Tā kā Komisija un dalībvalstis pilda personas datu apstrādātāja pienākumus, tās ir atbildīgas par to, lai tiktu nodrošinātas tiesības piekļūt personas datiem, kā arī labot, bloķēt un dzēst personas datus, kuri apstrādāti agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā saskaņā ar iepriekš minētiem noteikumiem.

Komisijas pienākums ir nodrošināt piekļuvi valstu ABRS kontaktpunktu personas datiem un izpildīt ar tiem saistītās labošanas, bloķēšanas un dzēšanas prasības. Valsts kontaktpunkti tiek aicināti atsaukties uz konkrētu klauzulu vispārējā paziņojumā par personas datu aizsardzību Komisijas ABRS veltītajā tīmekļa vietnē (35), lai saņemtu sīkāku informāciju par to, kā īstenot savas datu subjekta tiesības.

ABRS lietotāji tiek arī informēti, ka sistēmā jau ir iekļauta funkcija, kura dod iespēju tieši mainīt savus personas datus. Tomēr tos datu laukus, kuros tiek identificēts minētais ABRS lietotāja konts (lietotāja apstiprināta e-pasta adrese, konta veids u. c.), paši lietotāji nevar mainīt, lai novērstu nepilnvarotu lietotāju piekļuves risku sistēmai. Tāpēc jebkuri pieprasījumi mainīt šajos datu laukos iekļauto informāciju jāadresē personas datu apstrādātājam Komisijā, kā norādīts vispārējā paziņojumā par personas datu aizsardzību Komisijas ABRS veltītajā tīmekļa vietnē.

Tās attiecīgās kompetentās iestādes pienākums, kura veic šo selektīvās informācijas apmaiņu, ir izskatīt datu subjektu pieprasījumus par kontaktu izsekošanas, veselības un citiem personas datiem, kuru apmaiņa starp dalībvalstīm notikusi agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā. Šo pienākumu regulē to valsts datu aizsardzības tiesību aktu attiecīgie noteikumi, ar ko transponē Direktīvu 95/46/EK.

Tomēr jāpiemin, ka īpašus aizliegumus vai ierobežojumus attiecībā uz datu subjektu tiesībām piekļūt datiem, tos labot, dzēst vai bloķēt var piemērot saskaņā ar valsts datu aizsardzības tiesību aktiem, ar ko transponē Direktīvu 95/46/EK (36). Jebkuriem šādiem aizliegumiem vai ierobežojumiem jābūt nepārprotami minētiem paziņojumos par konfidencialitāti, ko sniedz datu subjektiem, vai paziņojumos par personas datu aizsardzību, kuri publicēti kompetento iestāžu valsts tīmekļa vietnēs. Tāpēc ABRS kontaktpunkti tiek aicināti vērsties pie savām valstu datu aizsardzības iestādēm, lai saņemtu papildu informāciju par šo jautājumu.

Tā kā ABRS ir sarežģīta sistēma un tai ir daudz lietotāju, kuri iesaistīti kopīgās apstrādes procedūrās, ir jānodrošina skaidra un vienkārša pieeja datu subjektu piekļuves tiesībām, jo datu subjekti nepārzina sistēmas darbību un tiem jārada apstākļi efektīvai tiesību īstenošanai.

Vēlamā pieeja būtu tāda, ka datu subjekts, kas uzskata, ka viņa personas datus apstrādā agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā, kā arī vēlas piekļūt tiem, dzēst vai labot tos, var vērsties pie jebkuras valsts kompetentās iestādes, ar kuru viņš apspriedās un/vai kura vāca viņa datus saistībā ar konkrētu atgadījumu, kurš apdraud sabiedrības veselību (piemēram, gan tās valsts iestāde, kuras pilsonis ir datu subjekts, gan tās valsts iestāde, kurā persona uzturas atgadījuma laikā), kā arī jebkurā citā iestādē, kas iesaistīta šajā informācijas apmaiņā saistībā ar kontaktu izsekošanas pasākumu īstenošanu.

Neviena kompetentā iestāde, kura iesaistīta attiecīgajā informācijas apmaiņā, nedrīkst atteikt piekļuvi informācijai, tās labošanu vai dzēšanu, pamatojoties uz to, ka tā nav ievadījusi datus agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā, vai uz to, ka datu subjektam jāvēršas citā kompetentā iestādē. Ja datu subjekta pieprasījumu saņem kompetenta iestāde, kura nav nosūtījusi sākotnējo informāciju selektīvajā apmaiņas kanālā, tad saņēmējai iestādei, izmantojot īpašo 7. iedaļā minēto mehānismu, jānosūta pieprasījums kompetentajai iestādei, kura ir nosūtījusi sākotnējo ziņojumu un kura pieņems lēmumu par pieprasījumu.

Vajadzības gadījumā pirms lēmuma pieņemšanas kompetentā iestāde, kura nosūtījusi informāciju sistēmā, var vērsties pie citas kompetentās iestādes, kas iesaistīta informācijas apmaiņā vai citādi saistīta ar datu subjekta pieprasījumu, izmantojot īpašo 7. iedaļā minēto mehānismu.

Datu subjekti būtu jāinformē arī par to, ka gadījumā, ja viņi nav apmierināti ar saņemto atbildi, viņi var vērsties pie citas informācijas apmaiņā iesaistītās kompetentās iestādes. Jebkurā gadījumā datu subjektiem ir tiesības iesniegt sūdzību kādai no šo kompetento iestāžu valsts datu aizsardzības iestādēm, kura tiem ir vislabāk piemērota. Vajadzības gadījumā valsts datu aizsardzības iestādēm ir jāsadarbojas savā starpā, lai izskatītu minēto sūdzību (Direktīvas 95/46/EK 28. pants).

Visbeidzot pēc konkrētiem EDAU atzinumā paustiem ieteikumiem Komisija agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā ir ieviesusi jaunu funkciju, lai dotu iespēju datu aizsardzības atbilstības nolūkā veikt to selektīvo ziņojumu labošanu un dzēšanu, kuri ietver nepareizus, neatjaunotus personas datus, kā arī datus, kuri vairs nav vajadzīgi vai citādi neatbilst datu aizsardzības prasībām.

10.   DATU DROŠĪBA

Sistēmai var piekļūt tikai pilnvaroti lietotāji no Komisijas un ECDC, kā arī oficiāli apstiprināti ABRS valstu kontaktpunkti. Piekļuvi aizsargā, izmantojot drošu un personalizētu lietotāju kontu un paroli.

Personas datu apstrādes procedūras agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 21. un 22. pantā norādītajām prasībām.

11.   DATU GLABĀŠANA

Saskaņā ar datu aizsardzības prasībām Regulas (EK) Nr. 45/2001 4. panta 1. punkta e) apakšpunktā un Direktīvas 95/46/EK 6. panta 1. punkta e) apakšpunktā 12 mēnešus pēc selektīvo ziņojumu nosūtīšanas sistēma automātiski dzēsīs visus ziņojumus, kuri ietver personas datus.

Tomēr, ņemot vērā to, ka par savām apstrādes darbībām selektīvajā ziņošanas kanālā atbildīgi ir tikai ABRS lietotāji, šis sistēmā integrētais aizsardzības pasākums neatbrīvo lietotājus no pienākuma pirms noklusējumā paredzētā viena gada termiņa beigām izņemt no sistēmas tādus personas datus, kuri turpmāk vairs nav vajadzīgi.

Tāpēc Komisija agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā ir ieviesusi jaunu funkciju, lai dotu iespēju lietotājiem jebkurā laikā tieši dzēst tos selektīvos ziņojumus, kuri ietver personas datus, kas vairs nav vajadzīgi.

Visbeidzot jāatceras, ka valsts kompetentās iestādes ir atbildīgas par to savu datu aizsardzības noteikumu ievērošanu personas datu glabāšanas jomā, kuri noteikti attiecīgajos tiesību aktos, ar ko transponē Direktīvu 95/46/EK. Automātiska sistēmā glabāto personas datu dzēšana pēc viena gada neliedz ABRS lietotājiem noteikt atšķirīgu (piemēram, ilgāku) minētās informācijas uzglabāšanas termiņu ārpus ABRS, ja to veic saskaņā ar saistībām, kuras paredzētas valsts attiecīgajos datu aizsardzības tiesību aktos, un ja valsts tiesību aktos paredzētie termiņi atbilst Direktīvas 95/46/EK 6. panta 1. punkta e) apakšpunktā noteiktajām prasībām.

12.   SADARBĪBA AR VALSTS DATU AIZSARDZĪBAS IESTĀDĒM

Kompetentās iestādes tiek mudinātas vērsties attiecīgajās valsts datu aizsardzības iestādēs, īpaši, ja tās saskaras ar problēmām, kas saistītas ar datu aizsardzību, bet nav ietvertas šajās pamatnostādnēs.

Tāpat kompetentām iestādēm jābūt informētām, ka saskaņā ar to valsts tiesību aktu noteikumiem, ar ko transponē Direktīvu 95/46/EK, tām jāpaziņo attiecīgajām datu aizsardzības iestādēm par savām datu apstrādes darbībām agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā. Dažās dalībvalstīs var būt vajadzīga pat iepriekšēja atļauja no valsts datu aizsardzības iestādes.

---

(1)  ECDC arī atbalsta Komisiju un palīdz tai uzturēt ABRS lietojumprogrammu. Šo uzdevumu ECDC saņēma saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regulu (EK) Nr. 851/2004, ar ko izveido Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru un jo īpaši tās 8. pantu (OV L 142, 30.4.2004., 1. lpp.).

(2)  http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/edps/EDPS.

(3)  Tīklā ietvertas tikai tās infekcijas slimību kategorijas, kuras uzskaitītas Lēmuma Nr. 2119/98/EK pielikumā.

(4)  Direktīvas 95/46/EK 2. panta a) apakšpunkts un Regulas (EK) Nr. 45/2001 2. panta a) apakšpunkts.

(5)  Lēmuma Nr. 2119/98/EK 4. pants.

(6)  Lēmuma 2000/57/EK I pielikums par “atgadījumiem”, par ko jāziņo agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā.

(7)  Lēmuma Nr. 2119/98/EK 6. pants.

(8)  Personas datu apstrādes agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā likumīgo nolūku skaidrošana, lai iekļautu “kontaktu izsekošanas” datus, notika līdz ar Komisijas Lēmumā 2000/57/EK ieviestajiem grozījumiem, kurus veica ar Lēmumu 2009/547/EK.

(9)  Direktīvas 95/46/EK 2. panta b) apakšpunkts un Regulas (EK) Nr. 45/2001 2. panta b) apakšpunkts.

(10)  Termina “par apstrādi atbildīgā persona” jeb “personas datu apstrādātājs” definīciju skatīt 5. iedaļā.

(11)  To personas datu indikatīvs saraksts, kuru apmaiņu var veikt kontaktu izsekošanas vajadzībām, pievienots kā pielikums Lēmumam 2009/547/EK.

(12)  Lēmuma 2000/57/EK 1. pants un I pielikums par to “atgadījumu” definīciju, par kuriem jāziņo agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā.

(13)  Lēmuma 2000/57/EK 2.a pants, kas ieviests ar Lēmumu 2009/547/EK.

(14)  Kā paredzēts Direktīvas 95/46/EK 8. panta 4. punktā.

(15)  Sal. jo īpaši tā 4., 5. un 6. pantu.

(16)  Lēmuma 2000/57/EK 2.a pants, kas ieviests ar Lēmumu 2009/547/EK.

(17)  Definīcija ietverta Direktīvas 95/46/EK 2. panta d) apakšpunktā.

(18)  Ārkārtas apstākļos Komisija var tikt iekļauta personas datu apmaiņā, izmantojot ABRS selektīvo kanālu, ja ir absolūti nepieciešams koordinēt vai dot iespēju savlaicīgi un efektīvi īstenot valsts veselības aprūpes pasākumus, kuri noteikti saskaņā ar Lēmumu Nr. 2119/98/EK un tā īstenošanas noteikumiem. Šajos gadījumos Komisija nodrošinās, ka apstrāde ir likumīga un ka tā tiek veikta atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 45/2001 noteikumiem.

(19)  Definīcija ietverta Regulas (EK) Nr. 45/2001 2. panta e) apakšpunktā.

(20)  Šie principi ir paredzēti Regulas (EK) Nr. 45/2001 23. panta 1. punktā par personas datu apstrādi par apstrādi atbildīgo personu uzdevumā.

(21)  Apstrādes rezultātu likumības princips paredzēts Direktīvas 95/46/EK 6. panta 1. punkta a) apakšpunkta, 7. panta un 8. panta kopīgajos noteikumos. Sal. arī Regulas (EK) Nr. 45/2001 atbilstošos noteikumus.

(22)  Mērķa ierobežojuma princips tiek formulēts Direktīvas 95/46/EK 6. panta 1. punkta b) apakšpunktā un Regulas (EK) Nr. 45/2001 4. panta 1. punkta b) apakšpunkta atbilstošajā noteikumā.

(23)  Direktīvas 95/46/EK 6. panta 1. punkta c) un d) apakšpunkts un Regulas (EK) Nr. 45/2001 4. panta 1. punkta c) un d) apakšpunkts.

(24)  Direktīvas 95/46/EK 6. panta 1. punkta e) apakšpunkts un Regulas (EK) Nr. 45/2001 4. panta 1. punkta e) apakšpunkts.

(25)  Konfidencialitātes princips ir paredzēts Direktīvas 95/46/EK 16. pantā un Regulas (EK) Nr. 45/2001 21. panta atbilstošajā noteikumā.

(26)  Datu drošības princips ir formulēts Direktīvas 95/46/EK 17. pantā un Regulas (EK) Nr. 45/2001 22. panta atbilstošajā noteikumā.

(27)  Visu izņēmumu sarakstu attiecībā uz aizliegumu apstrādāt konkrētas datu kategorijas, tostarp veselības datus, skatīt Direktīvas 95/46/EK 8. panta 2., 3., 4., 5. punktā.

(28)  Direktīvas 95/46/EK 8. panta 4. punkts.

(29)  Lai gan ABRS lietotājiem ir iespēja izmantot šo kanālu selektīvai informācijas apmaiņai attiecībā uz tehniskiem jautājumiem, kuri neietver personas datu nosūtīšanu. Ja noklusētās izvēles vietā izraugās alternatīvo izvēli, iestāde, kura nosūta ziņojumu, var atlasīt Komisiju un ECDC kā saņēmējus. Šī funkcija ir iekļauta sistēmā, lai ņemtu vērā Komisijas institucionālo nozīmi riska un atgadījumu pārvaldības jautājumu koordinācijā un ECDC nozīmi riska novērtēšanā.

(30)  Saskaņā ar integrēta privātuma principu informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) jāizstrādā un jāpilnveido, ņemot vērā privātuma un datu aizsardzības prasības no tehnoloģijas izveides sākuma un visos attīstības posmos.

(31)  Komisijai ir saistošs informēšanas pienākums, kura pamatā ir Regulas (EK) Nr. 45/2001 11. un 12. pants.

(32)  Minētā informācija ir izklāstīta 10. pantā, kurā tā noteikta ar papildu attiecīgo datu kategorijām. Šī informācija netiek prasīta gadījumā, ja dati tiek vākti tieši no datu subjekta, kurš ir informēts par attiecīgo datu kategorijām, kas tiek vāktas.

(33)  Direktīvas 95/46/EK 13. panta 1. punktā par atbrīvojumiem un ierobežojumiem noteikts: “Dalībvalstis var pieņemt tiesību aktus, lai ierobežotu 6. panta 1. punktā, 10. pantā, 11. panta 1. punktā, 12. pantā un 21. pantā paredzēto pienākumu un tiesību jomu, ja šāds ierobežojums ir nepieciešams aizsargpasākums: a) valsts drošībai; b) aizsardzībai; c) sabiedrības drošībai; d) kriminālsodāmu noziedzīgu nodarījumu vai reglamentētu profesiju ētikas pārkāpumu profilaksei, izziņai, atklāšanai un kriminālvajāšanai; e) dalībvalsts vai Eiropas Savienības svarīgās ekonomiskās vai finansiālās interesēs, ieskaitot monetāros, budžeta un nodokļu jautājumus; f) ar oficiālo pilnvaru realizāciju c), d) un e) apakšpunktā minētajos gadījumos pat laiku pa laikam saistītajai uzraudzībai, pārbaudei un reglamentējošām funkcijām; g) datu subjekta aizsardzībai vai citu personu tiesību un brīvību aizsardzībai.”

(34)  Direktīvas 95/46/EK 12. pants un Regulas (EK) Nr. 45/2001 13.–18. pants.

(35)  Paziņojums par personas datu aizsardzību ir pieejams arī visiem ABRS lietotājiem no drošas iedaļas ABRS lietojumprogrammā.

(36)  Minētās Direktīvas 95/46/EK 13. panta 1. punkts.

---