# Europos Sąjungos L 332/2011

| | ISSN 1977-0723
  doi:10.3000/19770723.L_2011.332.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 332 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 54 tomas2011m. gruodžio 15d. |

ISSN 1977-0723

doi:10.3000/19770723.L_2011.332.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 332

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

54 tomas2011m. gruodžio 15d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2011 m. gruodžio 12 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1306/2011, kuriuo tikslinama Reglamentu (EB) Nr. 261/2008 tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės kompresoriams nustatytų galutinių antidempingo muitų taikymo sritis | 1 |
| | | 2011 m. gruodžio 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1307/2011, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 6 |
| | | 2011 m. gruodžio 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1308/2011, kuriuo nustatomas turimo nekvotinio cukraus kiekio pardavimo Sąjungos rinkoje taikant sumažintą pertekliaus mokestį paskirstymo koeficientas, atmetamos paskesnės paraiškos turimą nekvotinio cukraus kiekį parduoti Sąjungos rinkoje taikant sumažintą pertekliaus mokestį ir baigiamas turimo nekvotinio cukraus kiekio pardavimo Sąjungos rinkoje taikant sumažintą pertekliaus mokestį paraiškų teikimo laikotarpis 2011–2012 prekybos metais | 8 |
| | | 2011 m. gruodžio 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1309/2011, kuriuo nustatomas turimo nekvotinės izogliukozės kiekio pardavimo Sąjungos rinkoje taikant sumažintą pertekliaus mokestį paskirstymo koeficientas, atmetamos paskesnės paraiškos turimą nekvotinės izogliukozės kiekį parduoti Sąjungos rinkoje taikant sumažintą pertekliaus mokestį ir baigiamas turimo nekvotinės izogliukozės kiekio pardavimo Sąjungos rinkoje taikant sumažintą pertekliaus mokestį paraiškų teikimo laikotarpis 2011–2012 prekybos metais | 9 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2011/836/BUSP |
| | * | 2011 m. gruodžio 2 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas BiH/18/2011 dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Bosnijoje ir Hercegovinoje ES pajėgų vado paskyrimo | 10 |
| | | 2011/837/ES |
| | * | 2011 m. gruodžio 12 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo taisomas Sprendimas 2010/399/ES Europos Sąjungos lėšomis iš Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF) Garantijų skyriaus, Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) ir Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) nefinansuoti tam tikrų išlaidų, kurias patyrė valstybės narės
  (pranešta dokumentu Nr. C(2011) 9130) | 11 |
| | | 2011/838/ES |
| | * | 2011 m. gruodžio 13 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo dėl gyvūnų sveikatos kontrolės priemonių, susijusių su klasikiniu kiaulių maru tam tikrose valstybėse narėse, taikymo laikotarpio iš dalies keičiamas Sprendimas 2008/855/EB
  (pranešta dokumentu Nr. C(2011) 9128)

   (
  1
  ) | 13 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2011 m. gruodžio 12 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1306/2011, kuriuo tikslinama Reglamentu (EB) Nr. 261/2008 tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės kompresoriams nustatytų galutinių antidempingo muitų taikymo sritis

1

2011 m. gruodžio 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1307/2011, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

6

2011 m. gruodžio 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1308/2011, kuriuo nustatomas turimo nekvotinio cukraus kiekio pardavimo Sąjungos rinkoje taikant sumažintą pertekliaus mokestį paskirstymo koeficientas, atmetamos paskesnės paraiškos turimą nekvotinio cukraus kiekį parduoti Sąjungos rinkoje taikant sumažintą pertekliaus mokestį ir baigiamas turimo nekvotinio cukraus kiekio pardavimo Sąjungos rinkoje taikant sumažintą pertekliaus mokestį paraiškų teikimo laikotarpis 2011–2012 prekybos metais

8

2011 m. gruodžio 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1309/2011, kuriuo nustatomas turimo nekvotinės izogliukozės kiekio pardavimo Sąjungos rinkoje taikant sumažintą pertekliaus mokestį paskirstymo koeficientas, atmetamos paskesnės paraiškos turimą nekvotinės izogliukozės kiekį parduoti Sąjungos rinkoje taikant sumažintą pertekliaus mokestį ir baigiamas turimo nekvotinės izogliukozės kiekio pardavimo Sąjungos rinkoje taikant sumažintą pertekliaus mokestį paraiškų teikimo laikotarpis 2011–2012 prekybos metais

9

SPRENDIMAI

2011/836/BUSP

*

2011 m. gruodžio 2 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas BiH/18/2011 dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Bosnijoje ir Hercegovinoje ES pajėgų vado paskyrimo

10

2011/837/ES

*

2011 m. gruodžio 12 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo taisomas Sprendimas 2010/399/ES Europos Sąjungos lėšomis iš Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF) Garantijų skyriaus, Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) ir Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) nefinansuoti tam tikrų išlaidų, kurias patyrė valstybės narės
  (pranešta dokumentu Nr. C(2011) 9130)

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 9130)

11

2011/838/ES

*

2011 m. gruodžio 13 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo dėl gyvūnų sveikatos kontrolės priemonių, susijusių su klasikiniu kiaulių maru tam tikrose valstybėse narėse, taikymo laikotarpio iš dalies keičiamas Sprendimas 2008/855/EB
  (pranešta dokumentu Nr. C(2011) 9128)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 9128)

1

13

| | | III   Kiti aktai |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ |
| | * | 2009 m. gruodžio 16 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 532/09/COL, kuriuo 76-ąjį kartą iš dalies keičiamos procedūrinės ir esminės taisyklės valstybės pagalbos srityje įtraukiant naują skyrių, kuriame pateikiami valstybės pagalbos palankių sąlygų neturinčių ir neįgalių darbuotojų užimtumui, apie kurią turi būti pranešta atskirai, suderinamumo analizės kriterijai | 14 |
| | * | 2011 m. kovo 2 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 57/11/COL, kuriuo aštuoniasdešimt antrąjį kartą iš dalies keičiamos procedūrinės ir esminės taisyklės valstybės pagalbos srityje, įtraukiant naują skyrių apie valstybės pagalbos taisyklių taikymą nuo 2011 m. sausio 1 d. bankams skirtoms paramos priemonėms dėl finansų krizės | 20 |

III   Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

*

2009 m. gruodžio 16 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 532/09/COL, kuriuo 76-ąjį kartą iš dalies keičiamos procedūrinės ir esminės taisyklės valstybės pagalbos srityje įtraukiant naują skyrių, kuriame pateikiami valstybės pagalbos palankių sąlygų neturinčių ir neįgalių darbuotojų užimtumui, apie kurią turi būti pranešta atskirai, suderinamumo analizės kriterijai

14

*

2011 m. kovo 2 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 57/11/COL, kuriuo aštuoniasdešimt antrąjį kartą iš dalies keičiamos procedūrinės ir esminės taisyklės valstybės pagalbos srityje, įtraukiant naują skyrių apie valstybės pagalbos taisyklių taikymą nuo 2011 m. sausio 1 d. bankams skirtoms paramos priemonėms dėl finansų krizės

20

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2010 m. balandžio 26 d. Tarybos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 400/2010, kuriuo galutinio antidempingo muito, Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1858/2005 nustatyto importuojamiems, inter alia, Kinijos Liaudies Respublikos kilmės plieniniams lynams ir kabeliams, taikymas išplečiamas importuojamiems plieniniams lynams ir kabeliams, siunčiamiems iš Korėjos Respublikos, deklaruojamiems kaip Korėjos Respublikos kilmės arba ne, ir baigiamas tyrimas dėl importuojamų produktų, siunčiamų iš Malaizijos, klaidų ištaisymas (OL L 117, 2010 5 11) | 26 |

Klaidų ištaisymas

*

2010 m. balandžio 26 d. Tarybos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 400/2010, kuriuo galutinio antidempingo muito, Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1858/2005 nustatyto importuojamiems, inter alia, Kinijos Liaudies Respublikos kilmės plieniniams lynams ir kabeliams, taikymas išplečiamas importuojamiems plieniniams lynams ir kabeliams, siunčiamiems iš Korėjos Respublikos, deklaruojamiems kaip Korėjos Respublikos kilmės arba ne, ir baigiamas tyrimas dėl importuojamų produktų, siunčiamų iš Malaizijos, klaidų ištaisymas (OL L 117, 2010 5 11)

inter alia

(OL L 117, 2010 5 11)

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 15.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/1

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1306/2011

2011 m. gruodžio 12 d.

kuriuo tikslinama Reglamentu (EB) Nr. 261/2008 tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės kompresoriams nustatytų galutinių antidempingo muitų taikymo sritis

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį ir 14 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau – Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PRODECŪRA

1.   Pradinis tyrimas ir antidempingo muitas

| (1) | 2006 m. gruodžio 21 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą (2) apie antidempingo tyrimo dėl tam tikrų importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės kompresorių inicijavimą (toliau – pradinis tyrimas). |
| --- | --- |

(1)

2006 m. gruodžio 21 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą (2) apie antidempingo tyrimo dėl tam tikrų importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės kompresorių inicijavimą (toliau – pradinis tyrimas).

| (2) | Taryba Reglamentu (EB) Nr. 261/2008 (3) tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės kompresoriams nustatė galutinį antidempingo muitą (toliau – susijusi priemonė ir (arba) galutinis reglamentas). Susijusi priemonė nustojo galioti 2010 m. kovo 21 d. (4) |
| --- | --- |

(2)

Taryba Reglamentu (EB) Nr. 261/2008 (3) tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės kompresoriams nustatė galutinį antidempingo muitą (toliau – susijusi priemonė ir (arba) galutinis reglamentas). Susijusi priemonė nustojo galioti 2010 m. kovo 21 d. (4)

2.   Pradinio tyrimo atnaujinimas

| (3) | Pradinis tyrimas atnaujintas Komisijos iniciatyva po to, kai keli Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės kompresorių importuotojai pareiškė susirūpinimą dėl antidempingo muitų, taikomų importuojamiems vadinamiesiems mini kompresoriams, t. y. bako neturintiems kompresoriams, galintiems veikti naudojant 12 V maitinimo šaltinį (toliau – mini kompresoriai). |
| --- | --- |

(3)

Pradinis tyrimas atnaujintas Komisijos iniciatyva po to, kai keli Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės kompresorių importuotojai pareiškė susirūpinimą dėl antidempingo muitų, taikomų importuojamiems vadinamiesiems mini kompresoriams, t. y. bako neturintiems kompresoriams, galintiems veikti naudojant 12 V maitinimo šaltinį (toliau – mini kompresoriai).

| (4) | Nors mini kompresoriai priklauso pažodinei nagrinėjamojo produkto apibrėžčiai, kaip nurodyta galutinio reglamento 1 straipsnyje, Komisijos turima informacija rodo, kad mini kompresoriai skiriasi nuo kitų kompresorių, kuriems taikoma susijusi priemonė (toliau – kiti kompresoriai, kuriems taikoma susijusi priemonė). |
| --- | --- |

(4)

Nors mini kompresoriai priklauso pažodinei nagrinėjamojo produkto apibrėžčiai, kaip nurodyta galutinio reglamento 1 straipsnyje, Komisijos turima informacija rodo, kad mini kompresoriai skiriasi nuo kitų kompresorių, kuriems taikoma susijusi priemonė (toliau – kiti kompresoriai, kuriems taikoma susijusi priemonė).

| (5) | Todėl siekiant patikslinti produkto apibrėžtąją sritį nuspręsta iš dalies atnaujinti tyrimą, kurio išvados galimai galiotų atgaline data nuo susijusios priemonės nustatymo datos. |
| --- | --- |

(5)

Todėl siekiant patikslinti produkto apibrėžtąją sritį nuspręsta iš dalies atnaujinti tyrimą, kurio išvados galimai galiotų atgaline data nuo susijusios priemonės nustatymo datos.

3.   Dabartinis tyrimas

| (6) | Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu, Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą (5) apie pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnį inicijuoto antidempingo tyrimo dėl tam tikrų importuojamų KLR kilmės kompresorių dalinį atnaujinimą. |
| --- | --- |

(6)

Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu, Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą (5) apie pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnį inicijuoto antidempingo tyrimo dėl tam tikrų importuojamų KLR kilmės kompresorių dalinį atnaujinimą.

| (7) | Apie tyrimo inicijavimą Komisija oficialiai pranešė visoms šalims, kurios bendradarbiavo atliekant pradinį tyrimą, ir KLR valdžios institucijoms. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą. |
| --- | --- |

(7)

Apie tyrimo inicijavimą Komisija oficialiai pranešė visoms šalims, kurios bendradarbiavo atliekant pradinį tyrimą, ir KLR valdžios institucijoms. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą.

| (8) | Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(8)

Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

| (9) | Pastabas pateikė penkiolika suinteresuotųjų šalių, įskaitant vienuolika mini kompresorių importuotojų, vieną ES mini kompresorių gamintoją ir vieną Kinijos mini kompresorių eksportuotoją, vieną ES kompresorių gamintoją (vieną iš skundo pateikėjų atliekant pradinį tyrimą) ir su juo susijusį KLR kompresorių eksportuotoją. |
| --- | --- |

(9)

Pastabas pateikė penkiolika suinteresuotųjų šalių, įskaitant vienuolika mini kompresorių importuotojų, vieną ES mini kompresorių gamintoją ir vieną Kinijos mini kompresorių eksportuotoją, vieną ES kompresorių gamintoją (vieną iš skundo pateikėjų atliekant pradinį tyrimą) ir su juo susijusį KLR kompresorių eksportuotoją.

| (10) | Atsižvelgiant į tai, kad atliekant atnaujintą tyrimą tikslinama tik galutiniame reglamente nurodyto produkto apibrėžtoji sritis, šiam iš dalies atnaujintam tyrimui nenustatytas joks tiriamasis laikotarpis. |
| --- | --- |

(10)

Atsižvelgiant į tai, kad atliekant atnaujintą tyrimą tikslinama tik galutiniame reglamente nurodyto produkto apibrėžtoji sritis, šiam iš dalies atnaujintam tyrimui nenustatytas joks tiriamasis laikotarpis.

| (11) | Visoms suinteresuotosioms šalims pranešta apie pagrindinius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo padarytos šios išvados. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 20 straipsnio 5 dalimi, šalims suteiktas laikotarpis, per kurį jos gali pateikti su šiuo informacijos paskelbimu susijusių pastabų. Žodžiu ir raštu pateiktos šalių pastabos buvo išnagrinėtos ir prireikus išvados buvo atitinkamai pakeistos. |
| --- | --- |

(11)

Visoms suinteresuotosioms šalims pranešta apie pagrindinius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo padarytos šios išvados. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 20 straipsnio 5 dalimi, šalims suteiktas laikotarpis, per kurį jos gali pateikti su šiuo informacijos paskelbimu susijusių pastabų. Žodžiu ir raštu pateiktos šalių pastabos buvo išnagrinėtos ir prireikus išvados buvo atitinkamai pakeistos.

B.   TIRIAMASIS PRODUKTAS

| (12) | Tiriamasis produktas yra toks pats, kaip tas, kuris apibrėžtas galutinio reglamento 1 straipsnyje, t. y. stūmokliniai kompresoriai (išskyrus stūmoklinius siurblius), kurių debitas ne didesnis kaip 2 kubiniai metrai per minutę. |
| --- | --- |

(12)

Tiriamasis produktas yra toks pats, kaip tas, kuris apibrėžtas galutinio reglamento 1 straipsnyje, t. y. stūmokliniai kompresoriai (išskyrus stūmoklinius siurblius), kurių debitas ne didesnis kaip 2 kubiniai metrai per minutę.

| (13) | Jo KN kodai šiuo metu yra ex 8414 40 10, ex 8414 80 22, ex 8414 80 28 ir ex 8414 80 51. |
| --- | --- |

(13)

Jo KN kodai šiuo metu yra ex 8414 40 10, ex 8414 80 22, ex 8414 80 28 ir ex 8414 80 51.

| (14) | Šiuo atnaujintu tyrimu siekta nustatyti, ar vadinamiesiems mini kompresoriams, t. y. bako neturintiems kompresoriams, galintiems veikti naudojant 12 V maitinimo šaltinį, taikoma galutinio reglamento 1 straipsnyje nustatyta produkto apibrėžtis. |
| --- | --- |

(14)

Šiuo atnaujintu tyrimu siekta nustatyti, ar vadinamiesiems mini kompresoriams, t. y. bako neturintiems kompresoriams, galintiems veikti naudojant 12 V maitinimo šaltinį, taikoma galutinio reglamento 1 straipsnyje nustatyta produkto apibrėžtis.

C.   TYRIMO REZULTATAI

1.   Metodika

| (15) | Siekiant įvertinti, ar mini kompresoriams taikoma galutinio reglamento 1 straipsnyje pateikta produkto apibrėžtis, išnagrinėta, ar mini kompresorių ir kitų kompresorių, kuriems taikoma susijusi priemonė, pagrindinės fizinės ir techninės charakteristikos bei galutinė paskirtis yra tokios pačios. Šiuo atžvilgiu buvo taip pat įvertintas mini kompresorių ir kitų kompresorių, kuriems taikoma susijusi priemonė Sąjungoje, pakeičiamumas. Be to, nagrinėta, ar į pradinį tyrimą buvo įtraukti mini kompresoriai ir ar jie buvo tiriami. |
| --- | --- |

(15)

Siekiant įvertinti, ar mini kompresoriams taikoma galutinio reglamento 1 straipsnyje pateikta produkto apibrėžtis, išnagrinėta, ar mini kompresorių ir kitų kompresorių, kuriems taikoma susijusi priemonė, pagrindinės fizinės ir techninės charakteristikos bei galutinė paskirtis yra tokios pačios. Šiuo atžvilgiu buvo taip pat įvertintas mini kompresorių ir kitų kompresorių, kuriems taikoma susijusi priemonė Sąjungoje, pakeičiamumas. Be to, nagrinėta, ar į pradinį tyrimą buvo įtraukti mini kompresoriai ir ar jie buvo tiriami.

2.   Pagrindinės fizinės ir techninės charakteristikos

| (16) | Atliekant šį atnaujintą tyrimą nustatyta, kad mini kompresorius sudaro elektrinis variklis, varantis siurblį, kuris nuolat išstumia orą per prijungtą oro žarną su kintamuoju oro slėgiu. Mini kompresoriai neturi bako, paprastai neturi slėgio reguliatoriaus ir gali veikti naudojant 12 V nuolatinės srovės maitinimo šaltinį. Kadangi jie turi būti lengvai nešiojami, jie yra palyginti maži ir jų masė paprastai nėra didesnė nei 2–3 kg. Mini kompresoriai turi ilgiausią veikimo laiką (paprastai iki 20 min.) ir leidžia dažniausiai 50 l/min. neviršijančią oro srovę. |
| --- | --- |

(16)

Atliekant šį atnaujintą tyrimą nustatyta, kad mini kompresorius sudaro elektrinis variklis, varantis siurblį, kuris nuolat išstumia orą per prijungtą oro žarną su kintamuoju oro slėgiu. Mini kompresoriai neturi bako, paprastai neturi slėgio reguliatoriaus ir gali veikti naudojant 12 V nuolatinės srovės maitinimo šaltinį. Kadangi jie turi būti lengvai nešiojami, jie yra palyginti maži ir jų masė paprastai nėra didesnė nei 2–3 kg. Mini kompresoriai turi ilgiausią veikimo laiką (paprastai iki 20 min.) ir leidžia dažniausiai 50 l/min. neviršijančią oro srovę.

| (17) | Kita vertus, galutiniame reglamente, be jo 1 straipsnyje pateiktos apibrėžties, kuri pakartota 12 konstatuojamojoje dalyje, pateikiama išsami informacija apie kitus kompresorius, kuriems taikoma susijusi priemonė. Visų pirma galutinio reglamento 17 konstatuojamojoje dalyje nurodoma, kad „Kompresorių paprastai sudaro elektrinio variklio tiesiogiai arba diržine pavara varomas siurblys. Dažniausiai suslėgtas oras siurbiamas į rezervuarą ir išleidžiamas per slėgio reguliatorių bei guminę žarną. Kompresoriai, ypač didieji, gali būti su ratais, kad juos būtų lengviau perkelti“. Bakas ir slėgio reguliatorius tokiuose kompresoriuose užtikrina nuolatinę oro srovę. Paprastai tokie kompresoriai yra santykinai dideli, o jų masė galėtų būti bent 25 kg, o neretai ir daugiau. Jie suprojektuoti veikti esant 120 V ir didesnei kintamajai srovei, jų veikimo laikas neribotas ir išleidžiama iki 2 000 l/min oro srovė. |
| --- | --- |

(17)

Kita vertus, galutiniame reglamente, be jo 1 straipsnyje pateiktos apibrėžties, kuri pakartota 12 konstatuojamojoje dalyje, pateikiama išsami informacija apie kitus kompresorius, kuriems taikoma susijusi priemonė. Visų pirma galutinio reglamento 17 konstatuojamojoje dalyje nurodoma, kad „Kompresorių paprastai sudaro elektrinio variklio tiesiogiai arba diržine pavara varomas siurblys. Dažniausiai suslėgtas oras siurbiamas į rezervuarą ir išleidžiamas per slėgio reguliatorių bei guminę žarną. Kompresoriai, ypač didieji, gali būti su ratais, kad juos būtų lengviau perkelti“. Bakas ir slėgio reguliatorius tokiuose kompresoriuose užtikrina nuolatinę oro srovę. Paprastai tokie kompresoriai yra santykinai dideli, o jų masė galėtų būti bent 25 kg, o neretai ir daugiau. Jie suprojektuoti veikti esant 120 V ir didesnei kintamajai srovei, jų veikimo laikas neribotas ir išleidžiama iki 2 000 l/min oro srovė.

| (18) | Taigi daroma išvada, kad mini kompresorių ir kiti kompresorių, kuriems taikoma susijusi priemonė, pagrindinės fizinės ir techninės charakteristikos skiriasi. |
| --- | --- |

(18)

Taigi daroma išvada, kad mini kompresorių ir kiti kompresorių, kuriems taikoma susijusi priemonė, pagrindinės fizinės ir techninės charakteristikos skiriasi.

3.   Pagrindinė galutinė paskirtis ir pakeičiamumas

| (19) | Atliekant šį atnaujintą tyrimą nustatyta, kad mini kompresoriai daugiausia naudojami automobilių sektoriuje ir yra suprojektuoti padangoms pripūsti, dažnai parduodami kaip padangų remonto rinkinio dalis kartu su sandarikliu, kuris gali būti įpurškiamas į pradurtą padangą. Kai kurie mini kompresoriai taip pat naudojami kaip buities technikos įrenginiai, skirti pripūsti žaislams, kamuoliams, čiužiniams ir kitiems pripučiamiesiems gaminiams. |
| --- | --- |

(19)

Atliekant šį atnaujintą tyrimą nustatyta, kad mini kompresoriai daugiausia naudojami automobilių sektoriuje ir yra suprojektuoti padangoms pripūsti, dažnai parduodami kaip padangų remonto rinkinio dalis kartu su sandarikliu, kuris gali būti įpurškiamas į pradurtą padangą. Kai kurie mini kompresoriai taip pat naudojami kaip buities technikos įrenginiai, skirti pripūsti žaislams, kamuoliams, čiužiniams ir kitiems pripučiamiesiems gaminiams.

| (20) | Kita vertus, galutinio reglamento 19 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad „Nagrinėjamasis produktas naudojamas pneumatinių įrankių veikimui palaikyti arba purškimui, valymui arba padangų ar kitų gaminių pripūtimui“. Tokie kompresoriai gali būti naudojami tam tikrai pusiau profesionaliai veiklai arba „pasidaryk pats“ srityje pneumatinių įrankių veikimui užtikrinti arba purškimui, dažymui arba valymui. Taip naudoti juos galima dėl nuolatinės oro srovės, kurią galima reguliuoti. Tokios savybės mini kompresoriai neturi. |
| --- | --- |

(20)

Kita vertus, galutinio reglamento 19 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad „Nagrinėjamasis produktas naudojamas pneumatinių įrankių veikimui palaikyti arba purškimui, valymui arba padangų ar kitų gaminių pripūtimui“. Tokie kompresoriai gali būti naudojami tam tikrai pusiau profesionaliai veiklai arba „pasidaryk pats“ srityje pneumatinių įrankių veikimui užtikrinti arba purškimui, dažymui arba valymui. Taip naudoti juos galima dėl nuolatinės oro srovės, kurią galima reguliuoti. Tokios savybės mini kompresoriai neturi.

| (21) | Remiantis surinkta informacija, mini kompresoriams paprastai nustatoma daug mažesnė nei kitiems kompresoriams kaina. Mini kompresoriai skirti įvairiems pirkėjams ir skirtingai nuo kitų kompresorių, kuriems taikoma susijusi priemonė, yra platinami kitokiais kanalais. Be to, nors mini kompresoriai įprastai parduodami kaip padangų remonto rinkinio (skirto atsarginei padangai pakeisti) dalis kartu su automobiliu arba specializuotose automobilių reikmenų parduotuvėse ar prekybos centruose (alternatyviai paskirčiai, pvz., žaislams pripūsti), kiti kompresoriai, kuriems taikoma susijusi priemonė, paprastai parduodami specializuotose „pasidaryk pats“ parduotuvėse. |
| --- | --- |

(21)

Remiantis surinkta informacija, mini kompresoriams paprastai nustatoma daug mažesnė nei kitiems kompresoriams kaina. Mini kompresoriai skirti įvairiems pirkėjams ir skirtingai nuo kitų kompresorių, kuriems taikoma susijusi priemonė, yra platinami kitokiais kanalais. Be to, nors mini kompresoriai įprastai parduodami kaip padangų remonto rinkinio (skirto atsarginei padangai pakeisti) dalis kartu su automobiliu arba specializuotose automobilių reikmenų parduotuvėse ar prekybos centruose (alternatyviai paskirčiai, pvz., žaislams pripūsti), kiti kompresoriai, kuriems taikoma susijusi priemonė, paprastai parduodami specializuotose „pasidaryk pats“ parduotuvėse.

| (22) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad mini kompresoriai ir kiti kompresoriai, kuriems taikoma susijusi priemonė, turi skirtingas galutines paskirtis, yra skirti skirtingoms rinkoms ir iš esmės nėra pakeičiami vieni kitais. |
| --- | --- |

(22)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad mini kompresoriai ir kiti kompresoriai, kuriems taikoma susijusi priemonė, turi skirtingas galutines paskirtis, yra skirti skirtingoms rinkoms ir iš esmės nėra pakeičiami vieni kitais.

4.   Pradiniame tyrime nagrinėtas produktas

| (23) | Nė viena iš šalių, bendradarbiavusių atliekant pradinį tyrimą (trys ES gamintojai, keturiolika eksportuojančių KLR gamintojų ir vienas nesusijęs ES importuotojas), nebuvo susijusi su mini kompresorių gamyba ir (arba) prekyba. Iš pradinio tyrimo išvadų akivaizdžiai matyti, kad tuo metu atitinkama informacija apie mini kompresorius nebuvo renkama. |
| --- | --- |

(23)

Nė viena iš šalių, bendradarbiavusių atliekant pradinį tyrimą (trys ES gamintojai, keturiolika eksportuojančių KLR gamintojų ir vienas nesusijęs ES importuotojas), nebuvo susijusi su mini kompresorių gamyba ir (arba) prekyba. Iš pradinio tyrimo išvadų akivaizdžiai matyti, kad tuo metu atitinkama informacija apie mini kompresorius nebuvo renkama.

| (24) | Taigi nors mini kompresoriai nebuvo aiškiai neįtraukti į tyrimą, tuo metu atliekant tyrimą nebuvo siekiama juos nagrinėti. |
| --- | --- |

(24)

Taigi nors mini kompresoriai nebuvo aiškiai neįtraukti į tyrimą, tuo metu atliekant tyrimą nebuvo siekiama juos nagrinėti.

| (25) | Tai taip pat patvirtinama vieno iš pareiškėjų per pradinį tyrimą pateiktame pareiškime. Komisijos prašymu jame aiškiai nurodoma, kad šiuo atžvilgiu mini kompresorių neketinta įtraukti į skundą ir vėliau pradėtą antidempingo tyrimą. |
| --- | --- |

(25)

Tai taip pat patvirtinama vieno iš pareiškėjų per pradinį tyrimą pateiktame pareiškime. Komisijos prašymu jame aiškiai nurodoma, kad šiuo atžvilgiu mini kompresorių neketinta įtraukti į skundą ir vėliau pradėtą antidempingo tyrimą.

| (26) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad atliekant pradinį tyrimą mini kompresoriai nebuvo tiriami. |
| --- | --- |

(26)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad atliekant pradinį tyrimą mini kompresoriai nebuvo tiriami.

D.   IŠVADA DĖL PRODUKTO APIBRĖŽTOSIOS SRITIES

| (27) | Pirmiau pateiktos išvados rodo, kad mini kompresorių ir kitų kompresorių, kuriems taikoma susijusi priemonė, pagrindinės fizinės ir techninės charakteristikos bei galutinė paskirtis nėra tokios pačios. Jie turi skirtingas galutines paskirtis, yra skirti skirtingoms rinkoms ir iš esmės nėra pakeičiami vieni kitais. Be to, mini kompresoriai nebuvo nagrinėjami atliekant pradinį tyrimą. Tuo remiantis daroma išvada, kad mini kompresoriai ir kiti kompresoriai yra du skirtingi produktai. |
| --- | --- |

(27)

Pirmiau pateiktos išvados rodo, kad mini kompresorių ir kitų kompresorių, kuriems taikoma susijusi priemonė, pagrindinės fizinės ir techninės charakteristikos bei galutinė paskirtis nėra tokios pačios. Jie turi skirtingas galutines paskirtis, yra skirti skirtingoms rinkoms ir iš esmės nėra pakeičiami vieni kitais. Be to, mini kompresoriai nebuvo nagrinėjami atliekant pradinį tyrimą. Tuo remiantis daroma išvada, kad mini kompresoriai ir kiti kompresoriai yra du skirtingi produktai.

| (28) | Beveik visos per šį atnaujintą tyrimą apie save pranešusios šalys prašė mini kompresorius išbraukti iš produkto, kuriam taikoma pradinė priemonė, apibrėžtosios srities. |
| --- | --- |

(28)

Beveik visos per šį atnaujintą tyrimą apie save pranešusios šalys prašė mini kompresorius išbraukti iš produkto, kuriam taikoma pradinė priemonė, apibrėžtosios srities.

| (29) | Kita vertus, bendradarbiaujantis ES mini kompresorių gamintojas teigė, kad pradinė priemonė buvo taikoma jo produktams ir kad ji teisėtai gynė jo interesus. Dėl to jis teigė, kad antidempingo muitas už mini kompresorius turėtų būti renkamas atgaline data ir ateityje, nes tęsiasi žalingas mini kompresorių dempingas. |
| --- | --- |

(29)

Kita vertus, bendradarbiaujantis ES mini kompresorių gamintojas teigė, kad pradinė priemonė buvo taikoma jo produktams ir kad ji teisėtai gynė jo interesus. Dėl to jis teigė, kad antidempingo muitas už mini kompresorius turėtų būti renkamas atgaline data ir ateityje, nes tęsiasi žalingas mini kompresorių dempingas.

| (30) | Šiuo atžvilgiu pažymima, kad nei šis gamintojas, nei jokie kiti mini kompresorių gamintojai atliekant pradinį tyrimą nebendradarbiavo. Be to, kaip nustatyta 26 konstatuojamojoje dalyje, mini kompresoriai nebuvo nagrinėjami atliekant pradinį tyrimą. Taip pat pažymima, kad šio atnaujinto tyrimo rezultatai rodo, kad mini kompresoriai ir kompresoriai, nagrinėti per pradinį tyrimą, labai skiriasi. Taigi minėto ES mini kompresorių gamintojo pozicija negali pakeisti šio atnaujinto tyrimo išvadų. |
| --- | --- |

(30)

Šiuo atžvilgiu pažymima, kad nei šis gamintojas, nei jokie kiti mini kompresorių gamintojai atliekant pradinį tyrimą nebendradarbiavo. Be to, kaip nustatyta 26 konstatuojamojoje dalyje, mini kompresoriai nebuvo nagrinėjami atliekant pradinį tyrimą. Taip pat pažymima, kad šio atnaujinto tyrimo rezultatai rodo, kad mini kompresoriai ir kompresoriai, nagrinėti per pradinį tyrimą, labai skiriasi. Taigi minėto ES mini kompresorių gamintojo pozicija negali pakeisti šio atnaujinto tyrimo išvadų.

| (31) | Dėl teiginio apie tebesitęsiantį žalingą mini kompresorių dempingą ir galimą antidempingo priemonių nustatymą, reikėtų pažymėti, kad, kaip paaiškinta 23–26 konstatuojamosiose dalyse, mini kompresoriai nebuvo nagrinėjami atliekant pradinį tyrimą ir kad nustatyti, ar žalingas dempingas buvo ar yra daromas, šiuo atnaujintu tyrimu negalima, nes juo tikslinama tik produkto, kuriam taikoma pradinė priemonė, apibrėžtoji sritis. |
| --- | --- |

(31)

Dėl teiginio apie tebesitęsiantį žalingą mini kompresorių dempingą ir galimą antidempingo priemonių nustatymą, reikėtų pažymėti, kad, kaip paaiškinta 23–26 konstatuojamosiose dalyse, mini kompresoriai nebuvo nagrinėjami atliekant pradinį tyrimą ir kad nustatyti, ar žalingas dempingas buvo ar yra daromas, šiuo atnaujintu tyrimu negalima, nes juo tikslinama tik produkto, kuriam taikoma pradinė priemonė, apibrėžtoji sritis.

| (32) | Atskleidus faktus, ES mini kompresorių gamintojas pakartojo savo poziciją ir tvirtino, kad atgaline data išbraukus mini kompresorius iš priemonių taikymo srities, atgaline data sustiprėtų jo KLR konkurentai ir būtų iškraipyta konkurencija. |
| --- | --- |

(32)

Atskleidus faktus, ES mini kompresorių gamintojas pakartojo savo poziciją ir tvirtino, kad atgaline data išbraukus mini kompresorius iš priemonių taikymo srities, atgaline data sustiprėtų jo KLR konkurentai ir būtų iškraipyta konkurencija.

| (33) | Šiuo atžvilgiu pakartojama, kad atliekant atnaujintą tyrimą nebuvo nagrinėta mini kompresorių rinkos padėtis ir neketinta tai atlikti. Iš esmės siekta patikslinti, ar mini kompresoriai skiriasi nuo kompresorių, tirtų atliekant pradinį tyrimą. Rezultatu taip pat nesiekta iškreipti rinkos padėtį, bet suteikti daugiau aiškumo apie taikomus muitus. |
| --- | --- |

(33)

Šiuo atžvilgiu pakartojama, kad atliekant atnaujintą tyrimą nebuvo nagrinėta mini kompresorių rinkos padėtis ir neketinta tai atlikti. Iš esmės siekta patikslinti, ar mini kompresoriai skiriasi nuo kompresorių, tirtų atliekant pradinį tyrimą. Rezultatu taip pat nesiekta iškreipti rinkos padėtį, bet suteikti daugiau aiškumo apie taikomus muitus.

| (34) | Atskleidus informaciją vienas bendradarbiaujantis importuotojas teigė, kad mini kompresoriai yra tiesiog siurbliai, ir kad pagal apibrėžtį bet koks kompresoriams nustatytas muitas nėra taikomas siurbliams, kurie akivaizdžiai nepriklauso produkto, kuriam taikoma pradinė priemonė, apibrėžtajai sričiai. |
| --- | --- |

(34)

Atskleidus informaciją vienas bendradarbiaujantis importuotojas teigė, kad mini kompresoriai yra tiesiog siurbliai, ir kad pagal apibrėžtį bet koks kompresoriams nustatytas muitas nėra taikomas siurbliams, kurie akivaizdžiai nepriklauso produkto, kuriam taikoma pradinė priemonė, apibrėžtajai sričiai.

| (35) | Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad šiuo atnaujintu tyrimu nepatvirtinamas toks aiškinimas ir kad mini kompresoriai techniniu požiūriu akivaizdžiai yra kompresoriai, nes jie ne tik varo orą iš vienos vietos į kitą (kaip tai atlieka siurbliai), bet ir jį slegia talpykloje, prie kurios jie yra prijungti. |
| --- | --- |

(35)

Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad šiuo atnaujintu tyrimu nepatvirtinamas toks aiškinimas ir kad mini kompresoriai techniniu požiūriu akivaizdžiai yra kompresoriai, nes jie ne tik varo orą iš vienos vietos į kitą (kaip tai atlieka siurbliai), bet ir jį slegia talpykloje, prie kurios jie yra prijungti.

| (36) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad mini kompresoriai (t. y. bako neturintys kompresoriai, galintys veikti naudojant 12 V maitinimo šaltinį) skiriasi nuo kompresorių, nagrinėtų atliekant pradinį tyrimą. |
| --- | --- |

(36)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad mini kompresoriai (t. y. bako neturintys kompresoriai, galintys veikti naudojant 12 V maitinimo šaltinį) skiriasi nuo kompresorių, nagrinėtų atliekant pradinį tyrimą.

| (37) | Kadangi mini kompresoriai nebuvo priskirti pradinio tyrimo taikymo sričiai, antidempingo muitas importuojamiems mini kompresoriams neturėjo būti taikomas. Taigi susijusios priemonės taikymo sritis turėtų būti patikslinta atgaline data iš dalies keičiant galutinį reglamentą. |
| --- | --- |

(37)

Kadangi mini kompresoriai nebuvo priskirti pradinio tyrimo taikymo sričiai, antidempingo muitas importuojamiems mini kompresoriams neturėjo būti taikomas. Taigi susijusios priemonės taikymo sritis turėtų būti patikslinta atgaline data iš dalies keičiant galutinį reglamentą.

E.   TAIKYMAS ATGALINE DATA

| (38) | Kadangi atliekant šį atnaujintą tyrimą tikslinama tik produkto apibrėžtoji sritis ir kadangi mini kompresoriams nebuvo taikomas pradinis tyrimas nei vėliau nustatyta antidempingo priemonė, tikslinga šias išvadas taikyti nuo galutinio reglamento įsigaliojimo datos. |
| --- | --- |

(38)

Kadangi atliekant šį atnaujintą tyrimą tikslinama tik produkto apibrėžtoji sritis ir kadangi mini kompresoriams nebuvo taikomas pradinis tyrimas nei vėliau nustatyta antidempingo priemonė, tikslinga šias išvadas taikyti nuo galutinio reglamento įsigaliojimo datos.

| (39) | Todėl bet koks galutinis antidempingo muitas, sumokėtas arba įtrauktas į apskaitą remiantis Reglamentu (EB) Nr. 261/2008 už importuojamus KLR kilmės mini kompresorius, turėtų būti grąžinamas arba atsisakoma jį išieškoti. Dėl muito grąžinimo ar atsisakymo jį išieškoti būtina kreiptis į nacionalines muitines pagal taikomus muitinės teisės aktus. Be to, siekiant išvengti to, kad susiję importuotojai nereikalautų grąžinti muitą dėl tuose teisės aktuose nustatytų terminų, tais atvejais, kai šie terminai pasibaigė iki šio reglamento paskelbimo dienos ar jo paskelbimo dieną, arba baigiasi per šešis mėnesius nuo tos datos, jie turi būti pratęsiami taip, kad baigtųsi po šešių mėnesių nuo šio reglamento paskelbimo dienos, |
| --- | --- |

(39)

Todėl bet koks galutinis antidempingo muitas, sumokėtas arba įtrauktas į apskaitą remiantis Reglamentu (EB) Nr. 261/2008 už importuojamus KLR kilmės mini kompresorius, turėtų būti grąžinamas arba atsisakoma jį išieškoti. Dėl muito grąžinimo ar atsisakymo jį išieškoti būtina kreiptis į nacionalines muitines pagal taikomus muitinės teisės aktus. Be to, siekiant išvengti to, kad susiję importuotojai nereikalautų grąžinti muitą dėl tuose teisės aktuose nustatytų terminų, tais atvejais, kai šie terminai pasibaigė iki šio reglamento paskelbimo dienos ar jo paskelbimo dieną, arba baigiasi per šešis mėnesius nuo tos datos, jie turi būti pratęsiami taip, kad baigtųsi po šešių mėnesių nuo šio reglamento paskelbimo dienos,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 261/2008 1 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės stūmokliniams kompresoriams (išskyrus stūmoklinius siurblius), kurių debitas ne didesnis kaip 2 kubiniai metrai per minutę, kurių KN kodai yra ex 8414 40 10, ex 8414 80 22, ex 8414 80 28 ir ex 8414 80 51 (TARIC kodai 8414401010, 8414802219, 8414802299, 8414802811, 8414802891, 8414805119 ir 8414805199), nustatomas galutinis antidempingo muitas. Vadinamiesiems mini kompresoriams, t. y. bako neturintiems kompresoriams, galintiems veikti naudojant 12 V maitinimo šaltinį, kurių KN kodai nurodyti aukščiau, galutinis antidempingo muitas netaikomas.“

2 straipsnis

Prekių, kurioms netaikoma šiuo reglamentu iš dalies pakeisto Reglamento (EB) Nr. 261/2008 1 straipsnio 1 dalis, galutinis antidempingo muitas, sumokėtas ar įtrauktas į apskaitą vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 261/2008 pradinės redakcijos 1 straipsnio 1 dalimi, grąžinamas arba atsisakoma jį išieškoti.

Dėl grąžinimo ir atsisakymo išieškoti kreipiamasi į nacionalines muitines remiantis taikomais muitinės teisės aktais. Jei terminai, numatyti 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (6) 236 straipsnio 2 dalyje, baigėsi iki šio reglamento paskelbimo dienos arba jo paskelbimo dieną, arba jei baigiasi per šešis mėnesius nuo tos datos, jie pratęsiami taip, kad baigtųsi per šešis mėnesius nuo šio reglamento paskelbimo dienos.

6

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir taikomas atgaline data nuo 2008 m. kovo 21 d.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. gruodžio 12 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

S. NOWAK

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

1

(2)  OL C 314, 2006 12 21, p. 2.

2

(3)  OL L 81, 2008 3 20, p. 1.

3

(4)  OL C 73, 2010 3 23, p. 39.

4

(5)  OL C 98, 2011 3 30, p. 22.

5

(6)  OL L 302, 1992 10 19, p. 1.

6

---

| 15.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/6

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1307/2011

2011 m. gruodžio 14 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2011 m. gruodžio 15 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. gruodžio 14 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | AL | 58,0 |
| MA | 66,8 |
| TN | 79,2 |
| TR | 95,8 |
| ZZ | 75,0 |
| 0707 00 05 | EG | 170,1 |
| TR | 157,0 |
| ZZ | 163,6 |
| 0709 90 70 | MA | 41,9 |
| TR | 147,3 |
| ZZ | 94,6 |
| 0805 10 20 | AR | 27,1 |
| BR | 41,5 |
| CL | 30,5 |
| MA | 56,3 |
| TR | 61,0 |
| ZA | 56,4 |
| ZZ | 45,5 |
| 0805 20 10 | MA | 65,2 |
| TR | 79,7 |
| ZZ | 72,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 87,9 |
| TR | 83,9 |
| ZZ | 85,9 |
| 0805 50 10 | TR | 49,9 |
| ZZ | 49,9 |
| 0808 10 80 | CA | 109,9 |
| CL | 90,0 |
| US | 117,1 |
| ZA | 80,2 |
| ZZ | 99,3 |
| 0808 20 50 | CN | 70,9 |
| ZZ | 70,9 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

AL

58,0

MA

66,8

TN

79,2

TR

95,8

ZZ

75,0

0707 00 05

EG

170,1

TR

157,0

ZZ

163,6

0709 90 70

MA

41,9

TR

147,3

ZZ

94,6

0805 10 20

AR

27,1

BR

41,5

CL

30,5

MA

56,3

TR

61,0

ZA

56,4

ZZ

45,5

0805 20 10

MA

65,2

TR

79,7

ZZ

72,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

87,9

TR

83,9

ZZ

85,9

0805 50 10

TR

49,9

ZZ

49,9

0808 10 80

CA

109,9

CL

90,0

US

117,1

ZA

80,2

ZZ

99,3

0808 20 50

CN

70,9

ZZ

70,9

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 15.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/8

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1308/2011

2011 m. gruodžio 14 d.

kuriuo nustatomas turimo nekvotinio cukraus kiekio pardavimo Sąjungos rinkoje taikant sumažintą pertekliaus mokestį paskirstymo koeficientas, atmetamos paskesnės paraiškos turimą nekvotinio cukraus kiekį parduoti Sąjungos rinkoje taikant sumažintą pertekliaus mokestį ir baigiamas turimo nekvotinio cukraus kiekio pardavimo Sąjungos rinkoje taikant sumažintą pertekliaus mokestį paraiškų teikimo laikotarpis 2011–2012 prekybos metais

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 30 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 1240/2011, kuriuo nustatomos išimtinės priemonės dėl nekvotinio cukraus ir izogliukozės išleidimo į Sąjungos rinką taikant sumažintą pertekliaus mokestį 2011–2012 prekybos metais (2), ypač į jo 5 straipsnį,

kadangi:

| (1) | sertifikatų paraiškose, kurios pateiktos nuo 2011 m. gruodžio 4 d. iki 2011 m. gruodžio 7 d. ir apie kurias pranešta Komisijai, nurodyti nekvotinio cukraus kiekiai viršija Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1240/2011 1 straipsnyje nustatytą ribą; |
| --- | --- |

(1)

sertifikatų paraiškose, kurios pateiktos nuo 2011 m. gruodžio 4 d. iki 2011 m. gruodžio 7 d. ir apie kurias pranešta Komisijai, nurodyti nekvotinio cukraus kiekiai viršija Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1240/2011 1 straipsnyje nustatytą ribą;

| (2) | todėl pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1240/2011 5 straipsnį būtina nustatyti paskirstymo koeficientą, kurį valstybės narės turi taikyti kiekiams, nurodytiems visose sertifikatų paraiškose, apie kurias buvo pranešta, atmesti visas paraiškas, apie kurias dar nepranešta, ir baigti paraiškų teikimo laikotarpius; |
| --- | --- |

(2)

todėl pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1240/2011 5 straipsnį būtina nustatyti paskirstymo koeficientą, kurį valstybės narės turi taikyti kiekiams, nurodytiems visose sertifikatų paraiškose, apie kurias buvo pranešta, atmesti visas paraiškas, apie kurias dar nepranešta, ir baigti paraiškų teikimo laikotarpius;

| (3) | siekiant imtis veiksmų prieš išduodant sertifikatus, dėl kurių pateiktos paraiškos, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(3)

siekiant imtis veiksmų prieš išduodant sertifikatus, dėl kurių pateiktos paraiškos, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Sertifikatų paraiškose, kurios pateiktos pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 1240/2011 nuo 2011 m. gruodžio 4 d. iki 2011 m. gruodžio 7 d. ir apie kurias pranešta Komisijai, nurodyti nekvotinio cukraus kiekiai dauginami iš 21,680216 % paskirstymo koeficiento.

Sertifikatų paraiškos, pateiktos nuo 2011 m. gruodžio 8 d. iki 2011 m. gruodžio 15 d., atmetamos.

Sertifikatų paraiškų teikimo laikotarpiai yra baigti nuo 2011 m. gruodžio 15 d.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. gruodžio 14 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 318, 2011 12 1, p. 9.

2

---

| 15.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/9

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1309/2011

2011 m. gruodžio 14 d.

kuriuo nustatomas turimo nekvotinės izogliukozės kiekio pardavimo Sąjungos rinkoje taikant sumažintą pertekliaus mokestį paskirstymo koeficientas, atmetamos paskesnės paraiškos turimą nekvotinės izogliukozės kiekį parduoti Sąjungos rinkoje taikant sumažintą pertekliaus mokestį ir baigiamas turimo nekvotinės izogliukozės kiekio pardavimo Sąjungos rinkoje taikant sumažintą pertekliaus mokestį paraiškų teikimo laikotarpis 2011–2012 prekybos metais

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 30 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 1240/2011, kuriuo nustatomos išimtinės priemonės dėl nekvotinio cukraus ir izogliukozės išleidimo į Sąjungos rinką taikant sumažintą pertekliaus mokestį 2011–2012 prekybos metais (2), ypač į jo 5 straipsnį,

kadangi:

| (1) | sertifikatų paraiškose, kurios pateiktos nuo 2011 m. gruodžio 4 d. iki 2011 m. gruodžio 7 d. ir apie kurias pranešta Komisijai, nurodyti nekvotinės izogliukozės kiekiai viršija Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1240/2011 1 straipsnyje nustatytą ribą; |
| --- | --- |

(1)

sertifikatų paraiškose, kurios pateiktos nuo 2011 m. gruodžio 4 d. iki 2011 m. gruodžio 7 d. ir apie kurias pranešta Komisijai, nurodyti nekvotinės izogliukozės kiekiai viršija Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1240/2011 1 straipsnyje nustatytą ribą;

| (2) | todėl pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1240/2011 5 straipsnį būtina nustatyti paskirstymo koeficientą, kurį valstybės narės turi taikyti kiekiams, nurodytiems visose sertifikatų paraiškose, apie kurias buvo pranešta, atmesti visas paraiškas, apie kurias dar nepranešta, ir baigti paraiškų teikimo laikotarpius; |
| --- | --- |

(2)

todėl pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1240/2011 5 straipsnį būtina nustatyti paskirstymo koeficientą, kurį valstybės narės turi taikyti kiekiams, nurodytiems visose sertifikatų paraiškose, apie kurias buvo pranešta, atmesti visas paraiškas, apie kurias dar nepranešta, ir baigti paraiškų teikimo laikotarpius;

| (3) | siekiant imtis veiksmų prieš išduodant sertifikatus, dėl kurių pateiktos paraiškos, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(3)

siekiant imtis veiksmų prieš išduodant sertifikatus, dėl kurių pateiktos paraiškos, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Sertifikatų paraiškose, kurios pateiktos pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 1240/2011 nuo 2011 m. gruodžio 4 d. iki 2011 m. gruodžio 7 d. ir apie kurias pranešta Komisijai, nurodyti nekvotinės izogliukozės kiekiai dauginami iš 99,290780 % paskirstymo koeficiento.

Sertifikatų paraiškos, pateiktos nuo 2011 m. gruodžio 8 d. iki 2011 m. gruodžio 15 d., atmetamos.

Sertifikatų paraiškų teikimo laikotarpiai yra baigti nuo 2011 m. gruodžio 15 d.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. gruodžio 14 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 318, 2011 12 1, p. 9.

2

---

SPRENDIMAI

| 15.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/10

---

POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS BiH/18/2011

2011 m. gruodžio 2 d.

dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Bosnijoje ir Hercegovinoje ES pajėgų vado paskyrimo

(2011/836/BUSP)

POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 38 straipsnio trečią pastraipą,

atsižvelgdamas į 2004 m. liepos 12 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2004/570/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Bosnijoje ir Hercegovinoje (1), ypač į jų 6 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Bendrųjų veiksmų 2004/570/BUSP 6 straipsnio 1 dalį Taryba įgaliojo Politinį ir saugumo komitetą (toliau – PSK) priimti vėlesnius sprendimus dėl ES pajėgų vado paskyrimo; |
| --- | --- |

(1)

pagal Bendrųjų veiksmų 2004/570/BUSP 6 straipsnio 1 dalį Taryba įgaliojo Politinį ir saugumo komitetą (toliau – PSK) priimti vėlesnius sprendimus dėl ES pajėgų vado paskyrimo;

| (2) | Sprendimu 2009/836/BUSP (2) PSK Europos Sąjungos karinės operacijos Bosnijoje ir Hercegovinoje ES pajėgų vadu paskyrė generolą majorą Bernhard BAIR; |
| --- | --- |

(2)

Sprendimu 2009/836/BUSP (2) PSK Europos Sąjungos karinės operacijos Bosnijoje ir Hercegovinoje ES pajėgų vadu paskyrė generolą majorą Bernhard BAIR;

| (3) | ES operacijos vadas rekomendavo naujuoju Europos Sąjungos karinės operacijos Bosnijoje ir Hercegovinoje ES pajėgų vadu paskirti brigados generolą Robert BRIEGER; |
| --- | --- |

(3)

ES operacijos vadas rekomendavo naujuoju Europos Sąjungos karinės operacijos Bosnijoje ir Hercegovinoje ES pajėgų vadu paskirti brigados generolą Robert BRIEGER;

| (4) | ES karinis komitetas pritarė šiai rekomendacijai; |
| --- | --- |

(4)

ES karinis komitetas pritarė šiai rekomendacijai;

| (5) | pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo (Nr. 22) dėl Danijos pozicijos 5 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant su gynyba susijusius Sąjungos sprendimus bei veiksmus; |
| --- | --- |

(5)

pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo (Nr. 22) dėl Danijos pozicijos 5 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant su gynyba susijusius Sąjungos sprendimus bei veiksmus;

| (6) | 2002 m. gruodžio 12–13 d. Kopenhagos Europos Vadovų Taryba priėmė deklaraciją, kurioje nustatoma, kad „Berlin plus“ susitarimai ir reikalavimas juos įgyvendinti bus taikomi tik toms valstybėms narėms, kurios taip pat yra NATO narės arba „Partnerystės taikos labui“ šalys ir kurios dėl to yra sudariusios dvišalius saugumo susitarimus su NATO, |
| --- | --- |

(6)

2002 m. gruodžio 12–13 d. Kopenhagos Europos Vadovų Taryba priėmė deklaraciją, kurioje nustatoma, kad „Berlin plus“ susitarimai ir reikalavimas juos įgyvendinti bus taikomi tik toms valstybėms narėms, kurios taip pat yra NATO narės arba „Partnerystės taikos labui“ šalys ir kurios dėl to yra sudariusios dvišalius saugumo susitarimus su NATO,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Brigados generolas Robert BRIEGER skiriamas Europos Sąjungos karinės operacijos Bosnijoje ir Hercegovinoje ES pajėgų vadu.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja 2011 m. gruodžio 6 d.

Priimta Briuselyje 2011 m. gruodžio 2 d.

Politinio ir saugumo komiteto vardu

Pirmininkas

O. SKOOG

---

(1)  OL L 252, 2004 7 28, p. 10.

1

(2)  OL L 299, 2009 11 14, p. 17.

2

---

| 15.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/11

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2011 m. gruodžio 12 d.

kuriuo taisomas Sprendimas 2010/399/ES Europos Sąjungos lėšomis iš Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF) Garantijų skyriaus, Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) ir Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) nefinansuoti tam tikrų išlaidų, kurias patyrė valstybės narės

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 9130)

(Tekstas autentiškas tik slovėnų kalba)

(2011/837/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1258/1999 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo (1), ypač į jo 7 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 2005 m. birželio 21 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1290/2005 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo (2), ypač į jo 31 straipsnį,

pasikonsultavusi su Žemės ūkio fondų komitetu,

kadangi:

| (1) | Sprendimu 2010/399/ES (3) Komisija nusprendė Europos Sąjungos lėšomis nefinansuoti 2 280 860,00 EUR Slovėnijos išlaidų, susijusių su kaimo plėtros priemonėmis „Agrarinė aplinkosauga“ ir „Mažiau palankios ūkininkauti vietovės“, t. y. sumų, kurios 2009 m. birželio 23 d. vis dar nebuvo susigrąžintos iš paramos gavėjų. Šis skaičius pagrįstas Slovėnijos Komisijai pateiktais duomenimis. Slovėnijai buvo pranešta, kad jokios po 2009 m. birželio 23 d. susigrąžintos lėšos neturi būti deklaruojamos ar grąžinamos Komisijai; |
| --- | --- |

(1)

Sprendimu 2010/399/ES (3) Komisija nusprendė Europos Sąjungos lėšomis nefinansuoti 2 280 860,00 EUR Slovėnijos išlaidų, susijusių su kaimo plėtros priemonėmis „Agrarinė aplinkosauga“ ir „Mažiau palankios ūkininkauti vietovės“, t. y. sumų, kurios 2009 m. birželio 23 d. vis dar nebuvo susigrąžintos iš paramos gavėjų. Šis skaičius pagrįstas Slovėnijos Komisijai pateiktais duomenimis. Slovėnijai buvo pranešta, kad jokios po 2009 m. birželio 23 d. susigrąžintos lėšos neturi būti deklaruojamos ar grąžinamos Komisijai;

| (2) | pateikdama Europos Komisijai galutinę išlaidų deklaraciją ir galutinio mokėjimo prašymą baigiant pereinamojo laikotarpio kaimo plėtros programas Slovėnija galutinėse deklaracijose neteisingai nurodė susigrąžintas sumas, kurioms buvo pritaikytas minėtas finansinis koregavimas. Remiantis Slovėnijos nurodytomis sumomis, buvo priimtas Komisijos sprendimas 2009/984/ES (4), kuriuo nustatomas Čekijai, Vengrijai ir Slovėnijai mokėtinas arba iš jų susigrąžintinas galutinis likutis, susidaręs baigus vieną iš pereinamojo laikotarpio kaimo plėtros programų, finansuojamų Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF); |
| --- | --- |

(2)

pateikdama Europos Komisijai galutinę išlaidų deklaraciją ir galutinio mokėjimo prašymą baigiant pereinamojo laikotarpio kaimo plėtros programas Slovėnija galutinėse deklaracijose neteisingai nurodė susigrąžintas sumas, kurioms buvo pritaikytas minėtas finansinis koregavimas. Remiantis Slovėnijos nurodytomis sumomis, buvo priimtas Komisijos sprendimas 2009/984/ES (4), kuriuo nustatomas Čekijai, Vengrijai ir Slovėnijai mokėtinas arba iš jų susigrąžintinas galutinis likutis, susidaręs baigus vieną iš pereinamojo laikotarpio kaimo plėtros programų, finansuojamų Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF);

| (3) | gavusi vykdomąjį raštą koregavimo sumai pagal Sprendimą 2010/399/ES išieškoti, Slovėnija informavo Komisiją, kad dalis koregavimo sumos jau atimta pagal Sprendimą 2009/984/ES. Slovėnijos mokėjimo agentūros sertifikavimo įstaiga, atlikusi nuodugnų tyrimą, patvirtino, kad sutampa 2 170 331,88 EUR suma; |
| --- | --- |

(3)

gavusi vykdomąjį raštą koregavimo sumai pagal Sprendimą 2010/399/ES išieškoti, Slovėnija informavo Komisiją, kad dalis koregavimo sumos jau atimta pagal Sprendimą 2009/984/ES. Slovėnijos mokėjimo agentūros sertifikavimo įstaiga, atlikusi nuodugnų tyrimą, patvirtino, kad sutampa 2 170 331,88 EUR suma;

| (4) | todėl Slovėnija privalo Komisijai grąžinti tik Sprendime 2010/399/ES nurodytos pradinės koregavimo sumos (2 280 860 EUR) ir Sprendime 2009/984/ES deklaruotos susigrąžintų lėšų sumos (2 170 331,88 EUR) skirtumą. Šis skirtumas sudaro 110 528,12 EUR. Vietoj pradinio vykdomojo rašto bus išduotas naujas vykdomasis raštas 110 528,12 EUR sumai išieškoti; |
| --- | --- |

(4)

todėl Slovėnija privalo Komisijai grąžinti tik Sprendime 2010/399/ES nurodytos pradinės koregavimo sumos (2 280 860 EUR) ir Sprendime 2009/984/ES deklaruotos susigrąžintų lėšų sumos (2 170 331,88 EUR) skirtumą. Šis skirtumas sudaro 110 528,12 EUR. Vietoj pradinio vykdomojo rašto bus išduotas naujas vykdomasis raštas 110 528,12 EUR sumai išieškoti;

| (5) | todėl Sprendimas 2010/399/ES turėtų būti atitinkamai pataisytas, |
| --- | --- |

(5)

todėl Sprendimas 2010/399/ES turėtų būti atitinkamai pataisytas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Visi su Slovėnija susiję įrašai Sprendimo 2010/399/ES priede pakeičiami šio sprendimo priede pateiktais įrašais.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Slovėnijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2011 m. gruodžio 12 d.

Komisijos vardu

Dacian CIOLOȘ

Komisijos narys

---

(1)  OL L 160, 1999 6 26, p. 103.

1

(2)  OL L 209, 2005 8 11, p. 1.

2

(3)  OL L 184, 2010 7 17, p. 6.

3

(4)  OL L 338, 2009 12 19, p. 95.

4

---

PRIEDAS

BIUDŽETO PUNKTAS 6500

| VN | Priemonė | FM | Priežastis | Rūšis | % | Valiuta | Suma | Išskaičiuotos sumos | Finansinis poveikis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SL | Pereinamojo laikotarpio kaimo plėtros finansavimo priemonė | 2005 m. | Pavėluotas patikrinimo ir išieškojimo procedūrų taikymas | Vienkartinis | | EUR | –1 354 253,00 | –1 263 363,80 | –90 889,20 |
| SL | Pereinamojo laikotarpio kaimo plėtros finansavimo priemonė | 2006 m. | Pavėluotas patikrinimo ir išieškojimo procedūrų taikymas | Vienkartinis | | EUR | – 926 607,00 | – 906 968,08 | –19 638,92 |
| Iš viso SI | –2 280 860,00 | –2 170 331,88 | – 110 528,12 |

VN

Priemonė

FM

Priežastis

Rūšis

%

Valiuta

Suma

Išskaičiuotos sumos

Finansinis poveikis

SL

Pereinamojo laikotarpio kaimo plėtros finansavimo priemonė

2005 m.

Pavėluotas patikrinimo ir išieškojimo procedūrų taikymas

Vienkartinis

EUR

–1 354 253,00

–1 263 363,80

–90 889,20

SL

Pereinamojo laikotarpio kaimo plėtros finansavimo priemonė

2006 m.

Pavėluotas patikrinimo ir išieškojimo procedūrų taikymas

Vienkartinis

EUR

– 926 607,00

– 906 968,08

–19 638,92

Iš viso SI

–2 280 860,00

–2 170 331,88

– 110 528,12

---

| 15.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/13 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/13

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2011 m. gruodžio 13 d.

kuriuo dėl gyvūnų sveikatos kontrolės priemonių, susijusių su klasikiniu kiaulių maru tam tikrose valstybėse narėse, taikymo laikotarpio iš dalies keičiamas Sprendimas 2008/855/EB

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 9128)

(Tekstas svarbus EEE)

(2011/838/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1989 m. gruodžio 11 d. Tarybos direktyvą 89/662/EEB dėl veterinarinių patikrinimų, taikomų Bendrijos vidaus prekyboje, siekiant sukurti vidaus rinką (1), ypač į jos 9 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1990 m. birželio 26 d. Tarybos direktyvą 90/425/EEB dėl Bendrijos vidaus prekyboje tam tikrais gyvūnais ir produktais taikomų veterinarinių ir zootechninių patikrinimų, siekiant užbaigti vidaus rinkos kūrimą (2), ypač į jos 10 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | 2008 m. lapkričio 3 d. Komisijos sprendimu 2008/855/EB dėl gyvūnų sveikatos kontrolės priemonių, susijusių su klasikiniu kiaulių maru tam tikrose valstybėse narėse (3), nustatytos tam tikros klasikinio kiaulių maro kontrolės priemonės šio sprendimo priede nurodytose valstybėse narėse ar jų regionuose; |
| --- | --- |

(1)

2008 m. lapkričio 3 d. Komisijos sprendimu 2008/855/EB dėl gyvūnų sveikatos kontrolės priemonių, susijusių su klasikiniu kiaulių maru tam tikrose valstybėse narėse (3), nustatytos tam tikros klasikinio kiaulių maro kontrolės priemonės šio sprendimo priede nurodytose valstybėse narėse ar jų regionuose;

| (2) | Sprendimas 2008/855/EB taikomas iki 2011 m. gruodžio 31 d. Atsižvelgiant į su liga, ypač paplitusia tarp šernų tam tikruose Bulgarijos, Vokietijos, Vengrijos ir Rumunijos regionuose, susijusią padėtį tikslinga pratęsti šio sprendimo taikymą iki 2013 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(2)

Sprendimas 2008/855/EB taikomas iki 2011 m. gruodžio 31 d. Atsižvelgiant į su liga, ypač paplitusia tarp šernų tam tikruose Bulgarijos, Vokietijos, Vengrijos ir Rumunijos regionuose, susijusią padėtį tikslinga pratęsti šio sprendimo taikymą iki 2013 m. gruodžio 31 d.;

| (3) | todėl Sprendimas 2008/855/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(3)

todėl Sprendimas 2008/855/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (4) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo 2008/855/EB 15 straipsnyje data „2011 m. gruodžio 31 d.“ pakeičiama į „2013 m. gruodžio 31 d.“

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2011 m. gruodžio 13 d.

Komisijos vardu

John DALLI

Komisijos narys

---

(1)  OL L 395, 1989 12 30, p. 13.

1

(2)  OL L 224, 1990 8 18, p. 29.

2

(3)  OL L 302, 2008 11 13, p. 19.

3

---

III Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

| 15.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/14

---

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

Nr. 532/09/COL

2009 m. gruodžio 16 d.

kuriuo 76-ąjį kartą iš dalies keičiamos procedūrinės ir esminės taisyklės valstybės pagalbos srityje įtraukiant naują skyrių, kuriame pateikiami valstybės pagalbos palankių sąlygų neturinčių ir neįgalių darbuotojų užimtumui, apie kurią turi būti pranešta atskirai, suderinamumo analizės kriterijai

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA (1),

ATSIŽVELGDAMA į Europos ekonominės erdvės susitarimą (2), ypač į jo 61–63 straipsnius ir 26 protokolą,

ATSIŽVELGDAMA į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (3), ypač į jo 24 straipsnį ir 5 straipsnio 2 dalies b punktą,

PRISIMINDAMA Procedūrines ir esmines taisykles valstybės pagalbos srityje, kurias Institucija priėmė 1994 m. sausio 19 d. (4),

kadangi:

pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 24 straipsnį ELPA priežiūros institucija įgyvendina EEE susitarimo nuostatas dėl valstybės pagalbos;

pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 5 straipsnio 2 dalies b punktą Institucija skelbia pranešimus arba gaires dėl EEE susitarime nagrinėjamų klausimų, jei tai aiškiai numatyta EEE susitarime arba Institucijos ir Teismo susitarime arba jei Institucija mano tai esant reikalinga;

Europos Komisija 2009 m. rugpjūčio 11 d. paskelbė komunikatą „Valstybės pagalbos palankių sąlygų neturinčių ir neįgalių darbuotojų užimtumui, apie kurią turi būti pranešta atskirai, suderinamumo analizės kriterijai“ (5);

komunikatas yra svarbus ir Europos ekonominei erdvei;

reikia užtikrinti vienodą EEE valstybės pagalbos taisyklių taikymą visoje Europos ekonominėje erdvėje;

kadangi pagal EEE susitarimo XV priedo pabaigoje esančio skyriaus „BENDROSIOS NUOSTATOS“ II punktą Institucija, pasikonsultavusi su Komisija, turi priimti aktus, atitinkančius Europos Komisijos priimtus aktus;

Institucija su Europos Komisija konsultavosi 2009 m. lapkričio 27 d. raštu ta tema (dokumento Nr. 538332), su ELPA valstybėmis – 2009 m. spalio 16 d. raštais ta tema (dokumentų Nr. 5333819, 533835 ir 533836),

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Valstybės pagalbos gairės turi būti iš dalies keičiamos įtraukiant naują skyrių, kuriame pateikiami valstybės pagalbos palankių sąlygų neturinčių ir neįgalių darbuotojų užimtumui, apie kurią turi būti pranešta atskirai, suderinamumo analizės kriterijai. Naujasis skyrius pateiktas šio sprendimo priede.

2 straipsnis

Tekstas autentiškas tik anglų kalba.

Priimta Briuselyje 2009 m. gruodžio 16 d.

ELPA priežiūros institucijos vardu

Per SANDERUD

Pirmininkas

Kristján Andri STEFÁNSSON

Kolegijos narys

---

(1)  Toliau – Institucija.

1

(2)  Toliau – EEE susitarimas.

2

(3)  Toliau – Institucijos ir Teismo susitarimas.

3

(4)  EEE susitarimo 61 ir 62 straipsnių ir Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo 1 straipsnio taikymo ir aiškinimo gairės, kurias Institucija patvirtino ir išleido 1994 m. sausio 19 d., paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (toliau – OL) L 231, 1994 9 3, p. 1, ir 1994 m. rugsėjo 3 d. EEE priede Nr. 32, p. 1 (toliau – Valstybės pagalbos gairės). Atnaujinta Valstybės pagalbos gairių versija skelbiama Institucijos interneto svetainėje http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

4

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

(5)  OL C 188, 2009 8 11, p. 6.

5

---

PRIEDAS

VALSTYBĖS PAGALBOS PALANKIŲ SĄLYGŲ NETURINČIŲ IR NEĮGALIŲ DARBUOTOJŲ UŽIMTUMUI, APIE KURIĄ TURI BŪTI PRANEŠTA ATSKIRAI, SUDERINAMUMO ANALIZĖS KRITERIJAI
   (1)

1.   Įvadas

| 1. | Užimtumo ir socialinės politikos skatinimas – vienas iš EEE susitarimo ir ELPA valstybių tikslų (2). Nedarbas ir ypač kai kurių kategorijų darbuotojų struktūrinis nedarbas tam tikrose ELPA valstybių dalyse vis dar sunkiai išsprendžiamas klausimas. Valstybės pagalbą teikiant subsidijomis darbo užmokesčio išlaidoms padengti (darbo užmokestis – tai visa suma, kurią pagalbos gavėjas iš tikrųjų moka dėl tam tikrų užimtumo santykių ir kurią sudaro: a) bruto darbo užmokestis neatskaičius mokesčių, b) privalomosios įmokos, pvz., socialinio draudimo įmokos, ir c) vaiko priežiūros ir tėvų priežiūros išmokų išlaidos (toliau – darbo užmokesčio subsidijos), įmones galima papildomai paskatinti įdarbinti daugiau palankių sąlygų neturinčių ir neįgalių darbuotojų. Vadinasi, tokios pagalbos tikslas – skatinti įdarbinti tikslinių kategorijų darbuotojus. |
| --- | --- |

1.

Užimtumo ir socialinės politikos skatinimas – vienas iš EEE susitarimo ir ELPA valstybių tikslų (2). Nedarbas ir ypač kai kurių kategorijų darbuotojų struktūrinis nedarbas tam tikrose ELPA valstybių dalyse vis dar sunkiai išsprendžiamas klausimas. Valstybės pagalbą teikiant subsidijomis darbo užmokesčio išlaidoms padengti (darbo užmokestis – tai visa suma, kurią pagalbos gavėjas iš tikrųjų moka dėl tam tikrų užimtumo santykių ir kurią sudaro: a) bruto darbo užmokestis neatskaičius mokesčių, b) privalomosios įmokos, pvz., socialinio draudimo įmokos, ir c) vaiko priežiūros ir tėvų priežiūros išmokų išlaidos (toliau – darbo užmokesčio subsidijos), įmones galima papildomai paskatinti įdarbinti daugiau palankių sąlygų neturinčių ir neįgalių darbuotojų. Vadinasi, tokios pagalbos tikslas – skatinti įdarbinti tikslinių kategorijų darbuotojus.

| 2. | Šiame skyriuje paaiškinama, kokius kriterijus ELPA priežiūros institucija (toliau – Institucija) taikys valstybės pagalbos darbo užmokesčio subsidijomis, apie kurią turi būti pranešta atskirai pagal akto, nurodyto EEE susitarimo XV priedo 1j punkte (2008 m. rugpjūčio 6 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 800/2008, skelbiančio tam tikrų rūšių pagalbą suderinama su bendrąja rinka taikant Sutarties 87 ir 88 straipsnius (Bendrasis bendrosios išimties reglamentas)) (3), suderinto su EEE susitarimo 1 protokolu (4) (toliau – Bendrasis bendrosios išimties reglamentas), 6 straipsnio 1 dalies h ir i punktus, vertinimui. Šiomis gairėmis siekiama užtikrinti Institucijos sprendimų pagrindimo skaidrumą bei sukurti nuspėjamumą ir teisinį tikrumą. |
| --- | --- |

2.

Šiame skyriuje paaiškinama, kokius kriterijus ELPA priežiūros institucija (toliau – Institucija) taikys valstybės pagalbos darbo užmokesčio subsidijomis, apie kurią turi būti pranešta atskirai pagal akto, nurodyto EEE susitarimo XV priedo 1j punkte (2008 m. rugpjūčio 6 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 800/2008, skelbiančio tam tikrų rūšių pagalbą suderinama su bendrąja rinka taikant Sutarties 87 ir 88 straipsnius (Bendrasis bendrosios išimties reglamentas)) (3), suderinto su EEE susitarimo 1 protokolu (4) (toliau – Bendrasis bendrosios išimties reglamentas), 6 straipsnio 1 dalies h ir i punktus, vertinimui. Šiomis gairėmis siekiama užtikrinti Institucijos sprendimų pagrindimo skaidrumą bei sukurti nuspėjamumą ir teisinį tikrumą.

| 3. | Šios gairės taikomos valstybės pagalbai, teikiamai palankių sąlygų neturinčių, labai nepalankias sąlygas turinčių ir neįgalių darbuotojų, kaip apibrėžta Bendrojo bendrosios išimties reglamento 2 straipsnio 18, 19 ir 20 dalyse, darbo užmokesčio subsidijomis. Šios gairės bus taikomos bet kokiai individualiai priemonei, taikomai ad hoc ar pagal schemą, jeigu jos subsidijos ekvivalentas viršija 5 mln. EUR įmonei per metus palankių sąlygų neturintiems ir labai nepalankias sąlygas turintiems darbuotojams (toliau kartu – palankių sąlygų neturintys darbuotojai) įdarbinti ir 10 mln. EUR įmonei per metus neįgaliems darbuotojams įdarbinti (5). |
| --- | --- |

3.

Šios gairės taikomos valstybės pagalbai, teikiamai palankių sąlygų neturinčių, labai nepalankias sąlygas turinčių ir neįgalių darbuotojų, kaip apibrėžta Bendrojo bendrosios išimties reglamento 2 straipsnio 18, 19 ir 20 dalyse, darbo užmokesčio subsidijomis. Šios gairės bus taikomos bet kokiai individualiai priemonei, taikomai ad hoc ar pagal schemą, jeigu jos subsidijos ekvivalentas viršija 5 mln. EUR įmonei per metus palankių sąlygų neturintiems ir labai nepalankias sąlygas turintiems darbuotojams (toliau kartu – palankių sąlygų neturintys darbuotojai) įdarbinti ir 10 mln. EUR įmonei per metus neįgaliems darbuotojams įdarbinti (5).

| 4. | Šiose gairėse nustatyti kriterijai nebus taikomi mechaniškai. Institucijos atliekamo vertinimo lygis ir informacijos, kurios jai gali prireikti, pobūdis bus proporcingi konkurencijos iškraipymo rizikai. Analizės mastas priklausys nuo konkretaus atvejo pobūdžio. |
| --- | --- |

4.

Šiose gairėse nustatyti kriterijai nebus taikomi mechaniškai. Institucijos atliekamo vertinimo lygis ir informacijos, kurios jai gali prireikti, pobūdis bus proporcingi konkurencijos iškraipymo rizikai. Analizės mastas priklausys nuo konkretaus atvejo pobūdžio.

2.   Teigiamas poveikis pagalbai

2.1.   Bendrojo intereso tikslo buvimas

| 5. | Tam tikrų kategorijų darbuotojams ypač sunkiai sekasi susirasti darbą, nes darbdaviai mano, kad jie nesugeba dirbti taip našiai kaip kiti darbuotojai, arba yra iš anksto prieš juos nusistatę. Tokio tariamo ar iš tikrųjų menkesnio darbo našumo priežastis gali būti tai, kad tokie darbuotojai dažnai neturi naujos darbo patirties (pvz., jauni darbuotojai arba ilgalaikiai bedarbiai), arba nuolatinė negalia. Dėl tariamo ar iš tikrųjų menkesnio darbuotojų našumo tikėtina, kad tokie darbuotojai nepateks į darbo rinką, jeigu darbdaviams nebus pasiūlyta kompensacija už jų įdarbinimą. |
| --- | --- |

5.

Tam tikrų kategorijų darbuotojams ypač sunkiai sekasi susirasti darbą, nes darbdaviai mano, kad jie nesugeba dirbti taip našiai kaip kiti darbuotojai, arba yra iš anksto prieš juos nusistatę. Tokio tariamo ar iš tikrųjų menkesnio darbo našumo priežastis gali būti tai, kad tokie darbuotojai dažnai neturi naujos darbo patirties (pvz., jauni darbuotojai arba ilgalaikiai bedarbiai), arba nuolatinė negalia. Dėl tariamo ar iš tikrųjų menkesnio darbuotojų našumo tikėtina, kad tokie darbuotojai nepateks į darbo rinką, jeigu darbdaviams nebus pasiūlyta kompensacija už jų įdarbinimą.

| 6. | Socialiniu atžvilgiu pageidautina, kad į darbo rinką būtų įtraukti visų kategorijų darbuotojai. Vadinasi, vidaus pajamų dalis gali būti perskirstyta darbuotojų, kuriems taikomos priemonės, kategorijoms. Valstybės pagalba galima padėti palankių sąlygų neturintiems ir neįgaliems darbuotojams patekti į darbo rinką ar pasilikti joje, padengiant papildomas išlaidas, susijusias su šių darbuotojų tariamu ar iš tikrųjų menkesniu našumu. |
| --- | --- |

6.

Socialiniu atžvilgiu pageidautina, kad į darbo rinką būtų įtraukti visų kategorijų darbuotojai. Vadinasi, vidaus pajamų dalis gali būti perskirstyta darbuotojų, kuriems taikomos priemonės, kategorijoms. Valstybės pagalba galima padėti palankių sąlygų neturintiems ir neįgaliems darbuotojams patekti į darbo rinką ar pasilikti joje, padengiant papildomas išlaidas, susijusias su šių darbuotojų tariamu ar iš tikrųjų menkesniu našumu.

| 7. | ELPA valstybės turėtų įrodyti, kad pagalba bus skiriama bendrojo intereso tikslui pasiekti. Atlikdama analizę, Institucija, be kitų dalykų, nagrinės šiuos aspektus:






  a) | darbuotojų, kuriems taikoma priemonė, skaičius ir jų kategorijos; |
| --- | --- | --- |

7.

ELPA valstybės turėtų įrodyti, kad pagalba bus skiriama bendrojo intereso tikslui pasiekti. Atlikdama analizę, Institucija, be kitų dalykų, nagrinės šiuos aspektus:

a)

darbuotojų, kuriems taikoma priemonė, skaičius ir jų kategorijos;

| b) | darbuotojų, kuriems taikoma priemonė, užimtumo lygis nacionaliniu ir (arba) regioniniu lygmeniu bei atitinkamoje įmonėje ar įmonėse; |
| --- | --- |

b)

darbuotojų, kuriems taikoma priemonė, užimtumo lygis nacionaliniu ir (arba) regioniniu lygmeniu bei atitinkamoje įmonėje ar įmonėse;

| c) | darbuotojų, kuriems taikoma priemonė, nedarbo lygis nacionaliniu ir (arba) regioniniu lygmeniu; |
| --- | --- |

c)

darbuotojų, kuriems taikoma priemonė, nedarbo lygis nacionaliniu ir (arba) regioniniu lygmeniu;

| d) | didesnėms neįgaliųjų ir palankių sąlygų neturinčių darbuotojų grupėms priklausantys labai atskirti asmenys. |
| --- | --- |

d)

didesnėms neįgaliųjų ir palankių sąlygų neturinčių darbuotojų grupėms priklausantys labai atskirti asmenys.

2.2.   Valstybės pagalba kaip tinkama politikos priemonė

| 8. | Valstybės pagalba darbo užmokesčio subsidijomis – ne vienintelė politikos priemonė, kuria ELPA valstybės gali pasinaudoti norėdamos skatinti palankių sąlygų neturinčių ir neįgalių darbuotojų užimtumą. ELPA valstybės taip pat gali naudoti bendrąsias priemones, pvz., mažinti darbo sąnaudų ir socialinių išlaidų apmokestinimą, skatinti investicijas į švietimą ir mokymą, taikyti orientavimo ir konsultavimo užtikrinimo priemones, teikti pagalbą bedarbiams ir remti jų mokymą, tobulinti darbo įstatymus. |
| --- | --- |

8.

Valstybės pagalba darbo užmokesčio subsidijomis – ne vienintelė politikos priemonė, kuria ELPA valstybės gali pasinaudoti norėdamos skatinti palankių sąlygų neturinčių ir neįgalių darbuotojų užimtumą. ELPA valstybės taip pat gali naudoti bendrąsias priemones, pvz., mažinti darbo sąnaudų ir socialinių išlaidų apmokestinimą, skatinti investicijas į švietimą ir mokymą, taikyti orientavimo ir konsultavimo užtikrinimo priemones, teikti pagalbą bedarbiams ir remti jų mokymą, tobulinti darbo įstatymus.

| 9. | Jei ELPA valstybė apsvarstė kitas politikos galimybes ir nustatė atrankinės priemonės, kaip antai valstybės pagalbos konkrečiai įmonei, naudojimo pranašumus, atitinkamos priemonės laikomos tinkamomis. Institucija ypač atsižvelgs į visus pasiūlytos priemonės poveikio vertinimus, kuriuos yra atlikusi ELPA valstybė. |
| --- | --- |

9.

Jei ELPA valstybė apsvarstė kitas politikos galimybes ir nustatė atrankinės priemonės, kaip antai valstybės pagalbos konkrečiai įmonei, naudojimo pranašumus, atitinkamos priemonės laikomos tinkamomis. Institucija ypač atsižvelgs į visus pasiūlytos priemonės poveikio vertinimus, kuriuos yra atlikusi ELPA valstybė.

2.3.   Skatinamasis pagalbos poveikis ir jos būtinybė

| 10. | Pagalbos gavėjas, gavęs valstybės pagalbą palankių sąlygų neturinčių ir neįgalių darbuotojų užimtumui, privalo pakeisti savo elgesį taip, kad dėl pagalbos toje įmonėje padidėtų bendras palankių sąlygų neturinčių ar neįgalių darbuotojų skaičius. Naujai įdarbinti palankių sąlygų neturintys arba neįgalūs darbuotojai turėtų užimti tik naujai sukurtus etatus arba tuos etatus, kurie tapo laisvi dėl savanoriško išėjimo iš darbo, neįgalumo, išėjimo į pensiją dėl amžiaus, savanoriško darbo laiko sutrumpinimo arba teisėto atleidimo dėl netinkamo elgesio. Etatų, kurie tapo laisvi darbuotojus atleidus dėl etatų mažinimo, neturi užimti subsidijuojami palankių sąlygų neturintys ar neįgalūs darbuotojai. Vadinasi, valstybės pagalbos neleidžiama naudoti tam, kad būtų pakeičiami darbuotojai, už kuriuos įmonė nebegauna subsidijų ir kurie todėl buvo atleisti. |
| --- | --- |

10.

Pagalbos gavėjas, gavęs valstybės pagalbą palankių sąlygų neturinčių ir neįgalių darbuotojų užimtumui, privalo pakeisti savo elgesį taip, kad dėl pagalbos toje įmonėje padidėtų bendras palankių sąlygų neturinčių ar neįgalių darbuotojų skaičius. Naujai įdarbinti palankių sąlygų neturintys arba neįgalūs darbuotojai turėtų užimti tik naujai sukurtus etatus arba tuos etatus, kurie tapo laisvi dėl savanoriško išėjimo iš darbo, neįgalumo, išėjimo į pensiją dėl amžiaus, savanoriško darbo laiko sutrumpinimo arba teisėto atleidimo dėl netinkamo elgesio. Etatų, kurie tapo laisvi darbuotojus atleidus dėl etatų mažinimo, neturi užimti subsidijuojami palankių sąlygų neturintys ar neįgalūs darbuotojai. Vadinasi, valstybės pagalbos neleidžiama naudoti tam, kad būtų pakeičiami darbuotojai, už kuriuos įmonė nebegauna subsidijų ir kurie todėl buvo atleisti.

| 11. | ELPA valstybės Institucijai turėtų įrodyti, kad pagalba turi skatinamąjį poveikį ir yra būtina. Pirma, prieš įdarbindamas tų kategorijų darbuotojus, kuriems taikomos priemonės, pagalbos gavėjas atitinkamai ELPA valstybei turi pateikti pagalbos paraišką. Antra, ELPA valstybė turi įrodyti, kad pagalba teikiama už palankių sąlygų neturintį arba neįgalų darbuotoją įmonėje, kurioje be šios pagalbos darbuotojas nebūtų buvęs įdarbintas. |
| --- | --- |

11.

ELPA valstybės Institucijai turėtų įrodyti, kad pagalba turi skatinamąjį poveikį ir yra būtina. Pirma, prieš įdarbindamas tų kategorijų darbuotojus, kuriems taikomos priemonės, pagalbos gavėjas atitinkamai ELPA valstybei turi pateikti pagalbos paraišką. Antra, ELPA valstybė turi įrodyti, kad pagalba teikiama už palankių sąlygų neturintį arba neįgalų darbuotoją įmonėje, kurioje be šios pagalbos darbuotojas nebūtų buvęs įdarbintas.

| 12. | Atlikdama analizę, Institucija, be kitų dalykų, nagrinės šiuos aspektus:






  a) | pagalbos gavėjo vidaus dokumentus, susijusius su užimtumo išlaidomis ir tų kategorijų darbuotojais, kuriems taikoma priemonė, atsižvelgdama į du įvykių scenarijus: su pagalba ir be jos; |
| --- | --- | --- |

12.

Atlikdama analizę, Institucija, be kitų dalykų, nagrinės šiuos aspektus:

a)

pagalbos gavėjo vidaus dokumentus, susijusius su užimtumo išlaidomis ir tų kategorijų darbuotojais, kuriems taikoma priemonė, atsižvelgdama į du įvykių scenarijus: su pagalba ir be jos;

| b) | toje įmonėje mokamas ar mokėtas darbo užmokesčio subsidijas: darbuotojų, už kuriuos turi būti mokamos subsidijos, kategorijas ir skaičių; |
| --- | --- |

b)

toje įmonėje mokamas ar mokėtas darbo užmokesčio subsidijas: darbuotojų, už kuriuos turi būti mokamos subsidijos, kategorijas ir skaičių;

| c) | tų kategorijų darbuotojų, kuriems taikoma priemonė, metinę kaitą. |
| --- | --- |

c)

tų kategorijų darbuotojų, kuriems taikoma priemonė, metinę kaitą.

2.4.   Pagalbos proporcingumas

| 13. | ELPA valstybė turi įrodyti, kad pagalba yra būtina, o suma – kuo mažesnė, kad būtų pasiektas pagalbos tikslas.
  ELPA valstybės turėtų pateikti įrodymų, kad, palyginti su išlaidomis darbuotojams, kurie nėra palankių sąlygų neturintys ar neįgalūs darbuotojai, pagalbos suma neviršija tų kategorijų darbuotojų, kuriems taikoma priemonė, įdarbinimo grynųjų papildomų išlaidų (6).
  Bet kuriuo atveju, pagalbos intensyvumas neturi viršyti intensyvumo, nustatyto Bendrojo bendrosios išimties reglamento 40 (7) ir 41 (8) straipsniuose. Tinkamos finansuoti išlaidos, kurioms turi būti taikomas pagalbos intensyvumo reikalavimas, turi būti apskaičiuojamos pagal Bendrojo bendrosios išimties reglamento 40 (9) ir 41 (10) straipsnius. |
| --- | --- |

13.

ELPA valstybė turi įrodyti, kad pagalba yra būtina, o suma – kuo mažesnė, kad būtų pasiektas pagalbos tikslas.

ELPA valstybės turėtų pateikti įrodymų, kad, palyginti su išlaidomis darbuotojams, kurie nėra palankių sąlygų neturintys ar neįgalūs darbuotojai, pagalbos suma neviršija tų kategorijų darbuotojų, kuriems taikoma priemonė, įdarbinimo grynųjų papildomų išlaidų (6).

Bet kuriuo atveju, pagalbos intensyvumas neturi viršyti intensyvumo, nustatyto Bendrojo bendrosios išimties reglamento 40 (7) ir 41 (8) straipsniuose. Tinkamos finansuoti išlaidos, kurioms turi būti taikomas pagalbos intensyvumo reikalavimas, turi būti apskaičiuojamos pagal Bendrojo bendrosios išimties reglamento 40 (9) ir 41 (10) straipsnius.

3.   Neigiamas poveikis pagalbai

| 14. | Jeigu pagalba proporcinga pagalbos tikslui, neigiamas pagalbos poveikis gali būti apribotas ir neigiamo poveikio analizės gali neprireikti. Tačiau kai kuriais atvejais, net jei pagalba yra būtina ir proporcinga, kad tam tikra įmonė galėtų padidinti tų kategorijų darbuotojų, kuriems taikoma priemonė, užimtumą, dėl šios pagalbos gali pasikeisti pagalbos gavėjo elgesys, o tai gali smarkiai iškraipyti konkurenciją. Tokiais atvejais Institucija išnagrinės konkurencijos iškraipymus. Konkurencijos iškraipymo, kurį sukelia teikiama pagalba, mastas gali keistis atsižvelgiant į pagalbos ir paveiktų rinkų ypatumus (11). |
| --- | --- |

14.

Jeigu pagalba proporcinga pagalbos tikslui, neigiamas pagalbos poveikis gali būti apribotas ir neigiamo poveikio analizės gali neprireikti. Tačiau kai kuriais atvejais, net jei pagalba yra būtina ir proporcinga, kad tam tikra įmonė galėtų padidinti tų kategorijų darbuotojų, kuriems taikoma priemonė, užimtumą, dėl šios pagalbos gali pasikeisti pagalbos gavėjo elgesys, o tai gali smarkiai iškraipyti konkurenciją. Tokiais atvejais Institucija išnagrinės konkurencijos iškraipymus. Konkurencijos iškraipymo, kurį sukelia teikiama pagalba, mastas gali keistis atsižvelgiant į pagalbos ir paveiktų rinkų ypatumus (11).

| 15. | Pagalbos ypatumai, dėl kurių gali padidėti iškraipymo tikimybė ir jo mastas:






  a) | atrankumas; |
| --- | --- | --- |

15.

Pagalbos ypatumai, dėl kurių gali padidėti iškraipymo tikimybė ir jo mastas:

a)

atrankumas;

| b) | pagalbos dydis; |
| --- | --- |

b)

pagalbos dydis;

| c) | pagalbos pakartojimas ir trukmė; |
| --- | --- |

c)

pagalbos pakartojimas ir trukmė;

| d) | pagalbos poveikis įmonės išlaidoms. |
| --- | --- |

d)

pagalbos poveikis įmonės išlaidoms.

| 16. | Pavyzdžiui, pagalbos schema, kuria įmonės ELPA valstybėje bendrai skatinamos įdarbinti daugiau palankių sąlygų neturinčių arba neįgalių darbuotojų, gali turėti kitokį poveikį rinkai, palyginti su didele pagalbos suma, ad hoc skirta vienai įmonei tam, kad ji galėtų įdarbinti daugiau tam tikros kategorijos darbuotojų. Pastaroji pagalba gali dar labiau iškraipyti konkurenciją, nes pagalbos gavėjo konkurentų galimybės konkuruoti yra mažesnės. Iškraipymas bus dar didesnis, jeigu pagalbos gavėjo versle darbo išlaidos sudarys didelę bendrųjų išlaidų dalį. |
| --- | --- |

16.

Pavyzdžiui, pagalbos schema, kuria įmonės ELPA valstybėje bendrai skatinamos įdarbinti daugiau palankių sąlygų neturinčių arba neįgalių darbuotojų, gali turėti kitokį poveikį rinkai, palyginti su didele pagalbos suma, ad hoc skirta vienai įmonei tam, kad ji galėtų įdarbinti daugiau tam tikros kategorijos darbuotojų. Pastaroji pagalba gali dar labiau iškraipyti konkurenciją, nes pagalbos gavėjo konkurentų galimybės konkuruoti yra mažesnės. Iškraipymas bus dar didesnis, jeigu pagalbos gavėjo versle darbo išlaidos sudarys didelę bendrųjų išlaidų dalį.

| 17. | Vertindama rinkos ypatumus, pagal kurias būtų įmanoma kur kas tiksliau nustatyti tikėtiną pagalbos poveikį, Institucija, be kita ko, atsižvelgs į:






  a) | rinkos struktūrą; |
| --- | --- | --- |

17.

Vertindama rinkos ypatumus, pagal kurias būtų įmanoma kur kas tiksliau nustatyti tikėtiną pagalbos poveikį, Institucija, be kita ko, atsižvelgs į:

a)

rinkos struktūrą;

| b) | sektoriaus arba pramonės šakos ypatumus; |
| --- | --- |

b)

sektoriaus arba pramonės šakos ypatumus;

| c) | padėtį nacionalinėje ir (arba) regioninėje darbo rinkoje. |
| --- | --- |

c)

padėtį nacionalinėje ir (arba) regioninėje darbo rinkoje.

| 18. | Rinkos struktūra bus vertinama atsižvelgiant į rinkos koncentraciją, įmonių dydį (12), produktų diferenciacijos laipsnį (13) bei patekimo į rinką ir pasitraukimo iš jos kliūtis. Rinkos dalys ir koncentracijos santykis bus apskaičiuojama tik apibrėžus atitinkamą rinką. Apskritai kuo mažiau yra įmonių, tuo didesnė jų užimama rinkos dalis ir tuo mažesnė konkurencija, kurios būtų galima tikėtis (14). Jeigu paveikta rinka yra koncentruota ir joje daug patekimo į rinką kliūčių (15), o pagalbos gavėjas yra pagrindinis šios rinkos dalyvis, labiau tikėtina, kad konkurentai dėl pagalbos privalės keisti savo elgesį, pvz., kuriam laikui atidėti arba atšaukti naujo produkto pateikimą ar naujos technologijos diegimą arba apskritai pasitraukti iš rinkos. |
| --- | --- |

18.

Rinkos struktūra bus vertinama atsižvelgiant į rinkos koncentraciją, įmonių dydį (12), produktų diferenciacijos laipsnį (13) bei patekimo į rinką ir pasitraukimo iš jos kliūtis. Rinkos dalys ir koncentracijos santykis bus apskaičiuojama tik apibrėžus atitinkamą rinką. Apskritai kuo mažiau yra įmonių, tuo didesnė jų užimama rinkos dalis ir tuo mažesnė konkurencija, kurios būtų galima tikėtis (14). Jeigu paveikta rinka yra koncentruota ir joje daug patekimo į rinką kliūčių (15), o pagalbos gavėjas yra pagrindinis šios rinkos dalyvis, labiau tikėtina, kad konkurentai dėl pagalbos privalės keisti savo elgesį, pvz., kuriam laikui atidėti arba atšaukti naujo produkto pateikimą ar naujos technologijos diegimą arba apskritai pasitraukti iš rinkos.

| 19. | Institucija taip pat atsižvelgs į sektoriaus ypatumus, pvz., į esamus pernelyg didelius pajėgumus, taip pat į tai, ar pramonės šakos rinkos yra augančios (16), brandžios, ar patiria nuosmukį. Pavyzdžiui, jeigu pramonėje esama pernelyg didelių pajėgumų arba ji apima brandžias rinkas, gali padidėti rizika, kad dėl pagalbos subsidijuojamų darbuotojų neturinčios įmonės taps nenašios ir jų produktai bus išstumti. |
| --- | --- |

19.

Institucija taip pat atsižvelgs į sektoriaus ypatumus, pvz., į esamus pernelyg didelius pajėgumus, taip pat į tai, ar pramonės šakos rinkos yra augančios (16), brandžios, ar patiria nuosmukį. Pavyzdžiui, jeigu pramonėje esama pernelyg didelių pajėgumų arba ji apima brandžias rinkas, gali padidėti rizika, kad dėl pagalbos subsidijuojamų darbuotojų neturinčios įmonės taps nenašios ir jų produktai bus išstumti.

| 20. | Galiausiai priemonė bus vertinama atsižvelgiant į padėtį, susiklosčiusią darbo rinkoje, t. y. nedarbo ir užimtumo lygį, darbo užmokesčio lygį ir darbo įstatymus. |
| --- | --- |

20.

Galiausiai priemonė bus vertinama atsižvelgiant į padėtį, susiklosčiusią darbo rinkoje, t. y. nedarbo ir užimtumo lygį, darbo užmokesčio lygį ir darbo įstatymus.

| 21. | Darbo užmokesčio subsidija tam tikrais atvejais gali sukelti 22–27 punktuose aptartus konkurencijos iškraipymus. |
| --- | --- |

21.

Darbo užmokesčio subsidija tam tikrais atvejais gali sukelti 22–27 punktuose aptartus konkurencijos iškraipymus.

Pakeitimo ir išstūmimo poveikis

| 22. | Pakeitimo poveikis susijęs su padėtimi, kai tam tikrų kategorijų darbuotojams skirtos darbo vietos paprasčiausiai pakeičia kitų kategorijų darbuotojams skirtas darbo vietas. Teikiant specialiam darbuotojų pogrupiui skirtą darbo užmokesčio subsidiją darbo jėga padalijama į subsidijuojamą ir nesubsidijuojamą, tačiau kartu įmonės gali būti skatinamos nesubsidijuojamus darbuotojus pakeisti subsidijuojamais darbuotojais. Taip atsitinka todėl, kad pasikeičia santykinės išlaidos, kurias tenka skirti subsidijuojamų ir nesubsidijuojamų darbuotojų darbo užmokesčiui (17). |
| --- | --- |

22.

Pakeitimo poveikis susijęs su padėtimi, kai tam tikrų kategorijų darbuotojams skirtos darbo vietos paprasčiausiai pakeičia kitų kategorijų darbuotojams skirtas darbo vietas. Teikiant specialiam darbuotojų pogrupiui skirtą darbo užmokesčio subsidiją darbo jėga padalijama į subsidijuojamą ir nesubsidijuojamą, tačiau kartu įmonės gali būti skatinamos nesubsidijuojamus darbuotojus pakeisti subsidijuojamais darbuotojais. Taip atsitinka todėl, kad pasikeičia santykinės išlaidos, kurias tenka skirti subsidijuojamų ir nesubsidijuojamų darbuotojų darbo užmokesčiui (17).

| 23. | Kadangi subsidijuojamų darbuotojų įdarbinusios įmonės konkuruoja tose pačiose prekių ar paslaugų rinkose kaip ir subsidijuojamų darbuotojų neįdarbinusios įmonės, dėl darbo užmokesčio subsidijų gali sumažėti darbo vietų kituose ekonomikos sektoriuose. Taip nutinka, kai subsidijuojamų darbuotojų įdarbinusios įmonės gamybos apimtis padidėja, bet dėl to išstumiami tų įmonių, kurios neturi subsidijuojamų darbuotojų, produktai, todėl tokia pagalba mažinamas nesubsidijuojamas užimtumas. |
| --- | --- |

23.

Kadangi subsidijuojamų darbuotojų įdarbinusios įmonės konkuruoja tose pačiose prekių ar paslaugų rinkose kaip ir subsidijuojamų darbuotojų neįdarbinusios įmonės, dėl darbo užmokesčio subsidijų gali sumažėti darbo vietų kituose ekonomikos sektoriuose. Taip nutinka, kai subsidijuojamų darbuotojų įdarbinusios įmonės gamybos apimtis padidėja, bet dėl to išstumiami tų įmonių, kurios neturi subsidijuojamų darbuotojų, produktai, todėl tokia pagalba mažinamas nesubsidijuojamas užimtumas.

Patekimas į rinką ir pasitraukimas iš jos

| 24. | Užimtumo išlaidos – tai įprasta bet kurios įmonės veiklos išlaidų dalis. Todėl ypač svarbu, kad pagalbos poveikis užimtumui būtų teigiamas ir kad įmonėms nebūtų suteikta vien galimybė sumažinti išlaidas, kurias šios įmonės kitu atveju turėtų apmokėti. Pavyzdžiui, darbo užmokesčio subsidijomis mažinamos einamosios gamybos išlaidos, todėl patekimas į rinką atrodytų priimtinesnis ir įmonės, kurių komercinės galimybės kitomis sąlygomis būtų prastesnės, galėtų patekti į rinką arba pasiūlyti naujų produktų ir taip pakenktų kur kas našiau dirbantiems konkurentams. |
| --- | --- |

24.

Užimtumo išlaidos – tai įprasta bet kurios įmonės veiklos išlaidų dalis. Todėl ypač svarbu, kad pagalbos poveikis užimtumui būtų teigiamas ir kad įmonėms nebūtų suteikta vien galimybė sumažinti išlaidas, kurias šios įmonės kitu atveju turėtų apmokėti. Pavyzdžiui, darbo užmokesčio subsidijomis mažinamos einamosios gamybos išlaidos, todėl patekimas į rinką atrodytų priimtinesnis ir įmonės, kurių komercinės galimybės kitomis sąlygomis būtų prastesnės, galėtų patekti į rinką arba pasiūlyti naujų produktų ir taip pakenktų kur kas našiau dirbantiems konkurentams.

| 25. | Valstybės pagalbos prieinamumas taip pat turės įtakos įmonės sprendimui pasitraukti iš rinkos, kurioje ji jau veikia. Darbo užmokesčio subsidijos galėtų sumažinti nuostolius ir leistų įmonei rinkoje likti ilgiau, tai reikštų, kad kitos, našiau dirbančios įmonės, kurios negauna pagalbos, būtų priverstos pasitraukti iš rinkos. |
| --- | --- |

25.

Valstybės pagalbos prieinamumas taip pat turės įtakos įmonės sprendimui pasitraukti iš rinkos, kurioje ji jau veikia. Darbo užmokesčio subsidijos galėtų sumažinti nuostolius ir leistų įmonei rinkoje likti ilgiau, tai reikštų, kad kitos, našiau dirbančios įmonės, kurios negauna pagalbos, būtų priverstos pasitraukti iš rinkos.

Investicijų skatinimas

| 26. | Rinkose, kuriose suteikiamos darbo užmokesčio subsidijos, įmonės neskatinamos konkuruoti ir gali pradėti mažinti investuojamas sumas ir nebesistengti didinti našumo ir diegti naujovių. Pagalbos gavėjas gali delsti diegti naujas, mažiau darbui imlias technologijas, nes pasikeičia santykinės darbui ir technologijoms imlių gamybos metodų išlaidos. Konkuruojančių ar papildančių produktų gamintojai taip pat gali sumažinti arba atidėti savo investavimą. Todėl bendras investavimo lygis tokioje pramonės šakoje sumažės. |
| --- | --- |

26.

Rinkose, kuriose suteikiamos darbo užmokesčio subsidijos, įmonės neskatinamos konkuruoti ir gali pradėti mažinti investuojamas sumas ir nebesistengti didinti našumo ir diegti naujovių. Pagalbos gavėjas gali delsti diegti naujas, mažiau darbui imlias technologijas, nes pasikeičia santykinės darbui ir technologijoms imlių gamybos metodų išlaidos. Konkuruojančių ar papildančių produktų gamintojai taip pat gali sumažinti arba atidėti savo investavimą. Todėl bendras investavimo lygis tokioje pramonės šakoje sumažės.

Poveikis prekybos srautams

| 27. | Darbo užmokesčio subsidijos tam tikrame regione gali nulemti palankesnes gamybos sąlygas tam tikrose teritorijose. Dėl to prekybos srautai gali būti perkelti į tuos regionus, kuriuose teikiama tokia pagalba. |
| --- | --- |

27.

Darbo užmokesčio subsidijos tam tikrame regione gali nulemti palankesnes gamybos sąlygas tam tikrose teritorijose. Dėl to prekybos srautai gali būti perkelti į tuos regionus, kuriuose teikiama tokia pagalba.

4.   Pusiausvyros nustatymas ir sprendimas

| 28. | Paskutinis analizės etapas – įvertinti, kiek teigiamas pagalbos poveikis bus didesnis už jos neigiamą poveikį. Šis vertinimas bus atliekamas atskirai kiekvienai individualiai priemonei. Siekdama palyginti teigiamą ir neigiamą poveikį, Institucija išnagrinės jo mastą ir atliks bendrą tokio poveikio gamintojams ir vartotojams kiekvienoje paveiktoje rinkoje vertinimą. Jeigu nebus lengvai gaunamos kiekybinės informacijos, Institucija vertinimui naudos kokybinę informaciją. |
| --- | --- |

28.

Paskutinis analizės etapas – įvertinti, kiek teigiamas pagalbos poveikis bus didesnis už jos neigiamą poveikį. Šis vertinimas bus atliekamas atskirai kiekvienai individualiai priemonei. Siekdama palyginti teigiamą ir neigiamą poveikį, Institucija išnagrinės jo mastą ir atliks bendrą tokio poveikio gamintojams ir vartotojams kiekvienoje paveiktoje rinkoje vertinimą. Jeigu nebus lengvai gaunamos kiekybinės informacijos, Institucija vertinimui naudos kokybinę informaciją.

| 29. | Institucija turėtų laikytis palankesnio požiūrio ir pritarti didesniam konkurencijos iškraipymui, jei pagalba yra būtina, atitinka siekiamą pagalbos tikslą ir ja kompensuojamos tik grynosios papildomos išlaidos, kurios patiriamos dėl mažesnio tų kategorijų darbuotojų, kuriems taikoma priemonė, našumo. |
| --- | --- |

29.

Institucija turėtų laikytis palankesnio požiūrio ir pritarti didesniam konkurencijos iškraipymui, jei pagalba yra būtina, atitinka siekiamą pagalbos tikslą ir ja kompensuojamos tik grynosios papildomos išlaidos, kurios patiriamos dėl mažesnio tų kategorijų darbuotojų, kuriems taikoma priemonė, našumo.

---

(1)  Šis skyrius atitinka Komisijos geriausios praktikos vykdant valstybės pagalbos kontrolės procedūras kodeksą (OL C 136, 2009 6 16, p. 13).

(2)  EEE susitarimo 66 straipsnis et seq. ir EEE susitarimo 31 protokolo dėl socialinės politikos 5 straipsnis.

(3)  OL L 214, 2008 8 9, p. 3.

(4)  2008 m. lapkričio 7 d. Jungtinio komiteto sprendimas Nr. 120/2008 (OL L 339, 2008 12 18, p. 111 ir EEE Priedas Nr. 79, 2008 12 18, p. 20), įsigaliojęs 2008 m. lapkričio 8 d.

(5)  Atsižvelgiant į jų specifiškumą, individualios priemonės, taikomos kompensuojant papildomas neįgalių darbuotojų įdarbinimo išlaidas ir papildomas išlaidas, kurių patiria socialinės įmonės (subsidijos ekvivalentas įmonei per metus viršija 10 mln. EUR), bus vertinamos remiantis EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktu. Ad hoc pagalbai palankių sąlygų neturintiems darbuotojams įdarbinti, nesiekiančiai 5 mln. EUR, ir ad hoc pagalbai didelėms įmonėms neįgaliems darbuotojams įdarbinti, nesiekiančiai 10 mln. EUR, Institucija mutatis mutandis taikys šiose gairėse išdėstytus principus, tačiau ne taip nuodugniai.

(6)  Apskaičiuojant grynąsias papildomas išlaidas atsižvelgiama į tikslinių kategorijų palankių sąlygų neturinčių arba neįgalių darbuotojų įdarbinimo išlaidas (pvz., dėl menkesnio našumo) ir naudą, kurią pagalbos gavėjas gauna iš šio įdarbinimo (pvz., pagerėjus įmonės įvaizdžiui).

(7)  Pagalbos, kuri teikiama dėl palankių sąlygų neturinčių darbuotojų, intensyvumas turi neviršyti 50 % tinkamų finansuoti išlaidų.

(8)  Pagalbos, kuri teikiama dėl neįgalių darbuotojų, intensyvumas turi neviršyti 75 % tinkamų finansuoti išlaidų.

(9)  Palankių sąlygų neturinčių darbuotojų įdarbinimo tinkamos finansuoti išlaidos yra ne ilgesnio kaip 12 mėnesių laikotarpio nuo įdarbinimo pradžios darbo užmokesčio išlaidos. Tačiau jeigu susijęs darbuotojas yra labai nepalankias sąlygas turintis darbuotojas, tinkamos finansuoti išlaidos yra per daugiausia 24 mėnesių laikotarpį nuo įdarbinimo susidariusios darbo užmokesčio išlaidos.

(10)  Neįgalių darbuotojų įdarbinimo tinkamos finansuoti išlaidos – tai bet kokios nustatytos trukmės laikotarpio, kurį neįgalus darbuotojas dirbo, darbo užmokesčio išlaidos.

(11)  Pagalba gali paveikti kelias rinkas, nes pagalbos poveikio neįmanoma apriboti tik tomis rinkomis, kuriose pagalbos gavėjas veikia, t. y. pagalba gali paveikti ir kitas rinkas, pvz., išteklių rinkas.

(12)  Įmonės dydį galima išreikšti užimama rinkos dalimi, apyvarta ir (arba) užimtumu.

(13)  Kuo mažesnis produktų diferenciacijos laipsnis, tuo didesnis bus pagalbos poveikis konkurentų pelnui.

(14)  Tačiau tam tikros rinkos vis tiek išlieka konkurencingos, nors jose veikia nedaug įmonių.

(15)  Tačiau kartais suteikus pagalbą padedama įveikti patekimo į rinką kliūtis ir suteikiama galimybė naujoms įmonėms patekti į rinką.

(16)  Dėl augančių rinkų pagalbos poveikis konkurentams paprastai būna menkesnis.

(17)  Šis pakeitimo poveikis priklauso nuo darbo jėgos paklausos, t. y. nuo subsidijuojamų ir nesubsidijuojamų darbuotojų darbo paklausos lankstumo.

---

| 15.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/20

---

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

Nr. 57/11/COL

2011 m. kovo 2 d.

kuriuo aštuoniasdešimt antrąjį kartą iš dalies keičiamos procedūrinės ir esminės taisyklės valstybės pagalbos srityje, įtraukiant naują skyrių apie valstybės pagalbos taisyklių taikymą nuo 2011 m. sausio 1 d. bankams skirtoms paramos priemonėms dėl finansų krizės

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA (toliau – institucija),

ATSIŽVELGDAMA į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas), ypač į jo 61 straipsnį,

ATSIŽVELGDAMA į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (toliau – Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimas), ypač į jo 24 straipsnį ir 5 straipsnio 2 dalies b punktą,

KADANGI pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 24 straipsnį institucija įgyvendina EEE susitarimo nuostatas dėl valstybės pagalbos,

KADANGI pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 5 straipsnio 2 dalies b punktą institucija skelbia pranešimus arba gaires dėl EEE susitarime nagrinėjamų klausimų, jei tai aiškiai numatyta tame susitarime arba Priežiūros institucijos ir Teismo susitarime arba jei institucija mano tai esant reikalinga,

KADANGI 2010 m. gruodžio 1 d. Europos Komisija priėmė Komunikatą dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo nuo 2011 m. sausio 1 d. bankams skirtoms paramos priemonėms dėl finansų krizės (1),

KADANGI šis komunikatas taip pat svarbus Europos ekonominei erdvei,

KADANGI pagal EEE susitarimo 1 straipsnyje nustatytą vientisumo tikslą reikia užtikrinti, kad EEE valstybės pagalbos taisyklės būtų vienodai taikomos visoje Europos ekonominėje erdvėje,

KADANGI pagal EEE susitarimo XV priedo 11 psl. esančio skyriaus „BENDROSIOS NUOSTATOS“ II punktą institucija, pasikonsultavusi su Komisija, turi priimti aktus, atitinkančius Europos Komisijos priimtus aktus,

PASIKONSULTAVUSI su Europos Komisija,

PASIKONSULTAVUSI su ELPA valstybėmis šiuo klausimu 2011 m. vasario 10 d. raštais,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Valstybės pagalbos gairės iš dalies keičiamos įtraukiant naują skyrių apie valstybės pagalbos taisyklių taikymą nuo 2011 m. sausio 1 d. bankams skirtoms pagalbos priemonėms dėl finansų krizės.

Naujasis skyrius pateikiamas šio sprendimo priede.

2 straipsnis

Šio sprendimo tekstas autentiškas tik anglų kalba.

Priimta Briuselyje 2011 m. kovo 2 d.

ELPA priežiūros institucijos vardu

Per SANDERUD

Pirmininkas

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

Kolegijos narė

---

(1)  OL C 329, 2010 12 7, p. 7.

1

---

PRIEDAS

VALSTYBĖS PAGALBOS TAISYKLIŲ TAIKYMAS NUO 2011 M. SAUSIO 1 D. BANKAMS SKIRTOMS PARAMOS PRIEMONĖMS DĖL FINANSŲ KRIZĖS

1.   Įvadas

| 1. | Nuo pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės pradžios 2008 m. rudenį ELPA priežiūros institucija (toliau – institucija) priėmė keturis gairių rinkinius (1), kuriuose pateiktos išsamios gairės dėl valstybės paramos finansų įstaigoms (2) suderinamumo su Europos ekonominės erdvės susitarimo (toliau – EEE susitarimas) 61 straipsnio 3 dalies b punkto reikalavimais kriterijų. Minėtų gairių skyriai susiję su valstybės pagalbos taisyklių taikymu finansų įstaigoms skirtoms priemonėms (3) (toliau – Bankų gairės), finansų įstaigų kapitalo atkūrimu esant dabartinei finansų krizei (4) (toliau – Kapitalo atkūrimo gairės), nuvertėjusio turto tvarkymu EEE bankų sektoriuje (5) (toliau – Sumažėjusios vertės turto gairės) ir finansų sektoriaus gyvybingumo atkūrimu ir restruktūrizavimo priemonių vertinimu pagal valstybės pagalbos taisykles dabartinės krizės sąlygomis (6) (toliau – Restruktūrizavimo gairės). Trijuose iš šių keturių gairių – bankų, kapitalo atkūrimo ir sumažėjusios vertės turto – rinkinių išdėstomos būtinos ELPA valstybių teikiamos pagrindinių rūšių pagalbos (garantijų įsipareigojimams, kapitalo atkūrimo ir paramos turtui priemonių) suderinamumo sąlygos, o Restruktūrizavimo gairėse išdėstomos konkrečios restruktūrizavimo (arba gyvybingumo) plano charakteristikos pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktą finansų įstaigoms teikiant su krize susijusią valstybės pagalbą. |
| --- | --- |

1.

Nuo pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės pradžios 2008 m. rudenį ELPA priežiūros institucija (toliau – institucija) priėmė keturis gairių rinkinius (1), kuriuose pateiktos išsamios gairės dėl valstybės paramos finansų įstaigoms (2) suderinamumo su Europos ekonominės erdvės susitarimo (toliau – EEE susitarimas) 61 straipsnio 3 dalies b punkto reikalavimais kriterijų. Minėtų gairių skyriai susiję su valstybės pagalbos taisyklių taikymu finansų įstaigoms skirtoms priemonėms (3) (toliau – Bankų gairės), finansų įstaigų kapitalo atkūrimu esant dabartinei finansų krizei (4) (toliau – Kapitalo atkūrimo gairės), nuvertėjusio turto tvarkymu EEE bankų sektoriuje (5) (toliau – Sumažėjusios vertės turto gairės) ir finansų sektoriaus gyvybingumo atkūrimu ir restruktūrizavimo priemonių vertinimu pagal valstybės pagalbos taisykles dabartinės krizės sąlygomis (6) (toliau – Restruktūrizavimo gairės). Trijuose iš šių keturių gairių – bankų, kapitalo atkūrimo ir sumažėjusios vertės turto – rinkinių išdėstomos būtinos ELPA valstybių teikiamos pagrindinių rūšių pagalbos (garantijų įsipareigojimams, kapitalo atkūrimo ir paramos turtui priemonių) suderinamumo sąlygos, o Restruktūrizavimo gairėse išdėstomos konkrečios restruktūrizavimo (arba gyvybingumo) plano charakteristikos pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktą finansų įstaigoms teikiant su krize susijusią valstybės pagalbą.

| 2. | Visuose keturiuose gairių skyriuose pabrėžiamas laikinas tokių pagalbos priemonių priimtinumo pobūdis – kiekviename iš jų nurodoma, kad tokios pagalbos priemonės gali būti pateisinamos tik kaip neatidėliotinas atsakas į precedento neturinčią įtampą finansų rinkose ir tik tol, kol yra šios išskirtinės aplinkybės. Restruktūrizavimo gairės taikomos restruktūrizavimo pagalbai, apie kurią pranešta, iki 2010 m. gruodžio 31 d., o kitų gairių galiojimo pabaigos termino nėra. |
| --- | --- |

2.

Visuose keturiuose gairių skyriuose pabrėžiamas laikinas tokių pagalbos priemonių priimtinumo pobūdis – kiekviename iš jų nurodoma, kad tokios pagalbos priemonės gali būti pateisinamos tik kaip neatidėliotinas atsakas į precedento neturinčią įtampą finansų rinkose ir tik tol, kol yra šios išskirtinės aplinkybės. Restruktūrizavimo gairės taikomos restruktūrizavimo pagalbai, apie kurią pranešta, iki 2010 m. gruodžio 31 d., o kitų gairių galiojimo pabaigos termino nėra.

| 3. | Šiose gairėse nustatomi laikino su krize susijusios pagalbos bankams nuo 2011 m. sausio 1 d. priimtinumo kriterijai. |
| --- | --- |

3.

Šiose gairėse nustatomi laikino su krize susijusios pagalbos bankams nuo 2011 m. sausio 1 d. priimtinumo kriterijai.

2.   Tolesnis EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punkto taikymas ir Restruktūrizavimo gairių galiojimo pratęsimas

| 4. | Institucijos gairės dėl su krize susijusios pagalbos bankams ir visi atskiri sprendimai dėl pagalbos priemonių bei schemų, kurioms taikomos tos gairės, priimti remiantis EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punkto teisiniu pagrindu, pagal kurį pagalba išimtinai leidžiama kurios nors ELPA valstybės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti. Pačiame krizės įkarštyje didelio sutrikimo sąlyga, be abejonės, buvo tenkinama visoje EEE, nes finansų rinkose kilo ypač didelė įtampa, o vėliau smarkiai smuko realioji ekonomika. |
| --- | --- |

4.

Institucijos gairės dėl su krize susijusios pagalbos bankams ir visi atskiri sprendimai dėl pagalbos priemonių bei schemų, kurioms taikomos tos gairės, priimti remiantis EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punkto teisiniu pagrindu, pagal kurį pagalba išimtinai leidžiama kurios nors ELPA valstybės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti. Pačiame krizės įkarštyje didelio sutrikimo sąlyga, be abejonės, buvo tenkinama visoje EEE, nes finansų rinkose kilo ypač didelė įtampa, o vėliau smarkiai smuko realioji ekonomika.

| 5. | Nuo 2010 m. pradžios ekonomika atsigavo lėtai, bet greičiau, nei tikėtasi metų pradžioje. Nors EEE valstybėse ekonomika atsigauna vis dar silpnai ir nevienodai, kai kuriose iš jų ekonomika pradėjo po truputį (o kai kuriose ir sparčiau) augti. Be to, nepaisant tam tikrų spragų, apskritai padėtis bankų sektoriuje geresnė nei prieš metus. Dėl to ELPA valstybių ekonomikos sutrikimai nėra tokie akivaizdūs kaip ankstyvaisiais krizės etapais. Nors institucija žino apie šiuos pokyčius, dėl šiose gairėse nurodomų priežasčių mano, kad reikalavimai valstybės pagalbai, patvirtinti pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktą, tenkinami, nes neseniai vėl kilo įtampa finansų rinkose ir atsirado didesnio neigiamo šalutinio poveikio rizika. |
| --- | --- |

5.

Nuo 2010 m. pradžios ekonomika atsigavo lėtai, bet greičiau, nei tikėtasi metų pradžioje. Nors EEE valstybėse ekonomika atsigauna vis dar silpnai ir nevienodai, kai kuriose iš jų ekonomika pradėjo po truputį (o kai kuriose ir sparčiau) augti. Be to, nepaisant tam tikrų spragų, apskritai padėtis bankų sektoriuje geresnė nei prieš metus. Dėl to ELPA valstybių ekonomikos sutrikimai nėra tokie akivaizdūs kaip ankstyvaisiais krizės etapais. Nors institucija žino apie šiuos pokyčius, dėl šiose gairėse nurodomų priežasčių mano, kad reikalavimai valstybės pagalbai, patvirtinti pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktą, tenkinami, nes neseniai vėl kilo įtampa finansų rinkose ir atsirado didesnio neigiamo šalutinio poveikio rizika.

| 6. | Pakartotinis įtampos atsiradimas valstybės garantuotų skolų rinkose aiškiai rodo besitęsiantį finansų rinkų nepastovumą. Didelis EEE finansų sektoriaus susietumas ir tarpusavio priklausomybė rinkose sukėlė rūpestį, kad įtampa gali išplisti. Kadangi finansų rinkos itin nepastovios, o ekonomikos perspektyvos neaiškios, ELPA valstybėms reikėtų palikti galimybę apsaugos tikslu naudotis su krize susijusiomis paramos priemonėmis, teikiamomis remiantis EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktu. |
| --- | --- |

6.

Pakartotinis įtampos atsiradimas valstybės garantuotų skolų rinkose aiškiai rodo besitęsiantį finansų rinkų nepastovumą. Didelis EEE finansų sektoriaus susietumas ir tarpusavio priklausomybė rinkose sukėlė rūpestį, kad įtampa gali išplisti. Kadangi finansų rinkos itin nepastovios, o ekonomikos perspektyvos neaiškios, ELPA valstybėms reikėtų palikti galimybę apsaugos tikslu naudotis su krize susijusiomis paramos priemonėmis, teikiamomis remiantis EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktu.

| 7. | Todėl Bankų, Kapitalo atkūrimo ir Sumažėjusios vertės turto gairės, kuriose pateikiamos rekomendacijos dėl su krize susijusios pagalbos (visų pirma valstybės garantijų, kapitalo atkūrimo ir paramos turtui priemonių pavidalo) bankams suderinamumo kriterijų pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktą, turi galioti ir po 2010 m. gruodžio 31 d. Po šios datos taip pat turi būti taikomos ir Restruktūrizavimo gairės, kuriose pagal šias paramos priemones nustatytos tolesnės priemonės. Todėl Restruktūrizavimo gairės – vienintelis iš keturių gairių rinkinių, kuriam nustatytas 2010 m. gruodžio 31 d. terminas, turėtų galioti toliau ir būti taikomos restruktūrizavimo pagalbai, apie kurią pranešama, iki 2011 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

7.

Todėl Bankų, Kapitalo atkūrimo ir Sumažėjusios vertės turto gairės, kuriose pateikiamos rekomendacijos dėl su krize susijusios pagalbos (visų pirma valstybės garantijų, kapitalo atkūrimo ir paramos turtui priemonių pavidalo) bankams suderinamumo kriterijų pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktą, turi galioti ir po 2010 m. gruodžio 31 d. Po šios datos taip pat turi būti taikomos ir Restruktūrizavimo gairės, kuriose pagal šias paramos priemones nustatytos tolesnės priemonės. Todėl Restruktūrizavimo gairės – vienintelis iš keturių gairių rinkinių, kuriam nustatytas 2010 m. gruodžio 31 d. terminas, turėtų galioti toliau ir būti taikomos restruktūrizavimo pagalbai, apie kurią pranešama, iki 2011 m. gruodžio 31 d.

| 8. | Vis dėlto šios gairės turi būti pritaikytos, siekiant pasirengti pereiti į padėtį po krizės. Kartu turės būti parengtos naujos, nuolatinės valstybės pagalbos taisyklės, taikomos bankų sanavimui ir restruktūrizavimui įprastinėmis rinkos sąlygomis, kurios, jei leis rinkos sąlygos, turėtų pradėti galioti nuo 2012 m. sausio 1 d. Ar būtina finansų sektoriui toliau taikyti krizės nulemtą išskirtinę valstybės pagalbą, reikia vertinti atsižvelgiant į šį tikslą. Siekiant šio tikslo turi būti nustatyti tokios pagalbos suderinamumo reikalavimai, kuriais būtų sudarytos sąlygos kuo geriau pasirengti naujai EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktu grindžiamai bankų sanavimo ir restruktūrizavimo sistemai. |
| --- | --- |

8.

Vis dėlto šios gairės turi būti pritaikytos, siekiant pasirengti pereiti į padėtį po krizės. Kartu turės būti parengtos naujos, nuolatinės valstybės pagalbos taisyklės, taikomos bankų sanavimui ir restruktūrizavimui įprastinėmis rinkos sąlygomis, kurios, jei leis rinkos sąlygos, turėtų pradėti galioti nuo 2012 m. sausio 1 d. Ar būtina finansų sektoriui toliau taikyti krizės nulemtą išskirtinę valstybės pagalbą, reikia vertinti atsižvelgiant į šį tikslą. Siekiant šio tikslo turi būti nustatyti tokios pagalbos suderinamumo reikalavimai, kuriais būtų sudarytos sąlygos kuo geriau pasirengti naujai EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktu grindžiamai bankų sanavimo ir restruktūrizavimo sistemai.

3.   Pagalbos nutraukimo skatinimas

| 9. | Tai, kad toliau galima naudotis pagalbos priemonėmis pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktą atsižvelgiant į išskirtines rinkos sąlygas, neturėtų sulaikyti laikinų išskirtinių paramos priemonių bankams nutraukimo proceso. 2009 m. gruodžio 2 d. susitikimo metu Ekonomikos ir finansų reikalų taryba padarė išvadą, kad reikia parengti paramos priemonių nutraukimo strategiją, kuri turėtų būti skaidri ir ES valstybių narių deramai koordinuojama, siekiant išvengti neigiamo šalutinio poveikio, kartu atsižvelgiant į skirtingas ES valstybių narių sąlygas (7). Išvadose taip pat nurodoma, kad iš principo įvairių formų pagalbos bankams palaipsnio nutraukimo procesas turėtų prasidėti panaikinant valstybės garantijų schemas, skatinant patikimus bankus pasitraukti, o kitus bankus – spręsti savo problemas. |
| --- | --- |

9.

Tai, kad toliau galima naudotis pagalbos priemonėmis pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktą atsižvelgiant į išskirtines rinkos sąlygas, neturėtų sulaikyti laikinų išskirtinių paramos priemonių bankams nutraukimo proceso. 2009 m. gruodžio 2 d. susitikimo metu Ekonomikos ir finansų reikalų taryba padarė išvadą, kad reikia parengti paramos priemonių nutraukimo strategiją, kuri turėtų būti skaidri ir ES valstybių narių deramai koordinuojama, siekiant išvengti neigiamo šalutinio poveikio, kartu atsižvelgiant į skirtingas ES valstybių narių sąlygas (7). Išvadose taip pat nurodoma, kad iš principo įvairių formų pagalbos bankams palaipsnio nutraukimo procesas turėtų prasidėti panaikinant valstybės garantijų schemas, skatinant patikimus bankus pasitraukti, o kitus bankus – spręsti savo problemas.

| 10. | Tolesnėse dalyse institucija nustatys laipsniško kapitalo atkūrimo ir sumažėjusios vertės turto priemonių nutraukimo etapus. |
| --- | --- |

10.

Tolesnėse dalyse institucija nustatys laipsniško kapitalo atkūrimo ir sumažėjusios vertės turto priemonių nutraukimo etapus.

3.1.   Griežtesnės valstybės garantijų suderinamumo pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktą sąlygos

| 11. | Nuo 2011 m. sausio 1 d. institucija taikys griežtesnes valstybės garantijų suderinamumo pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktą sąlygas: įves padidintą garantijos mokestį ir gyvybingumo plano reikalavimą pagalbos gavėjams, kurie kreipiasi dėl naujų garantijų ir viršija tam tikrą visų negrąžintų įsipareigojimų, kuriems suteikta garantija, tiek absoliučiais dydžiais, tiek skaičiuojant nuo visų įsipareigojimų, ribą (8). Atsižvelgiant į dabartinę padėtį rinkoje, šios sąlygos šiuo metu atrodo būtinos. Todėl remiantis šiomis 2011 m. sausio 1 d. įvestomis sąlygomis, valstybės garantijų schemos gali būti leidžiamos iki 2011 m. birželio 30 d.. Institucija valstybės garantijų atitikimo sąlygas, taikytinas po 2011 m. birželio 30 d., persvarstys 2011 m. pirmąjį pusmetį. |
| --- | --- |

11.

Nuo 2011 m. sausio 1 d. institucija taikys griežtesnes valstybės garantijų suderinamumo pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktą sąlygas: įves padidintą garantijos mokestį ir gyvybingumo plano reikalavimą pagalbos gavėjams, kurie kreipiasi dėl naujų garantijų ir viršija tam tikrą visų negrąžintų įsipareigojimų, kuriems suteikta garantija, tiek absoliučiais dydžiais, tiek skaičiuojant nuo visų įsipareigojimų, ribą (8). Atsižvelgiant į dabartinę padėtį rinkoje, šios sąlygos šiuo metu atrodo būtinos. Todėl remiantis šiomis 2011 m. sausio 1 d. įvestomis sąlygomis, valstybės garantijų schemos gali būti leidžiamos iki 2011 m. birželio 30 d.. Institucija valstybės garantijų atitikimo sąlygas, taikytinas po 2011 m. birželio 30 d., persvarstys 2011 m. pirmąjį pusmetį.

3.1.1.   Kainų nustatymo sąlygos

| 12. | Valstybės garantijoms gauti taikomas mokestis, kuris nustatomas pagal ECB rekomendacijas. Obligacijų, kurių išpirkimo terminas didesnis nei vieni metai, atveju mokestį sudaro fiksuoto dydžio 50 bazinių punktų rinkliava, prie kurios pridedama kiekvieno banko penkių metų trukmės pirmaeilės skolos kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių medianinė norma laikotarpiu nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2008 m. rugpjūčio 31 d. (9) |
| --- | --- |

12.

Valstybės garantijoms gauti taikomas mokestis, kuris nustatomas pagal ECB rekomendacijas. Obligacijų, kurių išpirkimo terminas didesnis nei vieni metai, atveju mokestį sudaro fiksuoto dydžio 50 bazinių punktų rinkliava, prie kurios pridedama kiekvieno banko penkių metų trukmės pirmaeilės skolos kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių medianinė norma laikotarpiu nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2008 m. rugpjūčio 31 d. (9)

| 13. | Dabartinio kainų nustatymo modelio kredito rizikos elementas pagrįstas laikotarpio, kuris baigėsi prieš 2008 m. prasidedant ūmiausiam krizės etapui, duomenimis. Įvairių bankų kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių normų skirtumai šiuo metu yra gerokai didesni negu prieš krizę ir tikriausiai tokie ir liks. Iki šiol manyta, kad būtina bankams suteikti daugiau galimybių gauti išorės finansavimą ir taip apsaugoti finansų stabilumą. Tačiau neatsižvelgiama į pokyčius finansų rinkoje, įvykusius per du metus nuo 2008 m. rugpjūčio 31 d., įskaitant bankų kreditingumo pokyčius. Taigi, nors galimybės gauti finansavimą rinkoje apskritai pagerėjo, bankai, kurių reitingai buvo sumažinti, tebesinaudoja prieš krizę turėtų kredito reitingu ir numanomu kreditingumu. Dėl to padidėja konkurencijos iškraipymo tikimybė. Iš turimų įrodymų matyti, kad žemą reitingą turintys bankai iš garantijų gauna daug daugiau naudos negu aukštesnį reitingą turintys bankai, nes įprastomis sąlygomis dėl savo žemo reitingo jiems būtų tekę mokėti didesnę rinkos kainą. |
| --- | --- |

13.

Dabartinio kainų nustatymo modelio kredito rizikos elementas pagrįstas laikotarpio, kuris baigėsi prieš 2008 m. prasidedant ūmiausiam krizės etapui, duomenimis. Įvairių bankų kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių normų skirtumai šiuo metu yra gerokai didesni negu prieš krizę ir tikriausiai tokie ir liks. Iki šiol manyta, kad būtina bankams suteikti daugiau galimybių gauti išorės finansavimą ir taip apsaugoti finansų stabilumą. Tačiau neatsižvelgiama į pokyčius finansų rinkoje, įvykusius per du metus nuo 2008 m. rugpjūčio 31 d., įskaitant bankų kreditingumo pokyčius. Taigi, nors galimybės gauti finansavimą rinkoje apskritai pagerėjo, bankai, kurių reitingai buvo sumažinti, tebesinaudoja prieš krizę turėtų kredito reitingu ir numanomu kreditingumu. Dėl to padidėja konkurencijos iškraipymo tikimybė. Iš turimų įrodymų matyti, kad žemą reitingą turintys bankai iš garantijų gauna daug daugiau naudos negu aukštesnį reitingą turintys bankai, nes įprastomis sąlygomis dėl savo žemo reitingo jiems būtų tekę mokėti didesnę rinkos kainą.

| 14. | Kad konkurencija nebūtų iškraipoma, valstybės paramos kaina turėtų būti labiau suderinta su dabartinėmis rinkos sąlygomis, kad būtų geriau atsižvelgta į dabartinį atskirų bankų kreditingumą. De facto tam reikia, kad būtų padidintas pagalbą gaunančių įstaigų mokėtinas garantijos mokestis. |
| --- | --- |

14.

Kad konkurencija nebūtų iškraipoma, valstybės paramos kaina turėtų būti labiau suderinta su dabartinėmis rinkos sąlygomis, kad būtų geriau atsižvelgta į dabartinį atskirų bankų kreditingumą. De facto tam reikia, kad būtų padidintas pagalbą gaunančių įstaigų mokėtinas garantijos mokestis.

| 15. | ELPA valstybėms taikant vienodą požiūrį, būtų skatinamas laipsniškas garantijų schemų taikymo nutraukimas ir kartu išlaikytas tam tikras lankstumas, kad būtų galima atsižvelgti į skirtingą ELPA valstybių ir jų bankų padėtį. Institucija mano, kad šiuo tikslu, atsižvelgiant į pagalbą gaunančio banko kreditingumą, reikia minimaliai padidinti garantijų mokestį. Diferencijavimą pagrindžiant kreditingumu, silpnesniems bankams siunčiamas aiškesnis kainos signalas, sudaroma galimybė garantijų kainą geriau suderinti su pagalbą gaunančios įstaigos rizikos profiliu, taip mažinant konkurencijos tarp įstaigų iškraipymą ir padedant apsaugoti vienodas bankų veiklos sąlygas bendrojoje rinkoje. |
| --- | --- |

15.

ELPA valstybėms taikant vienodą požiūrį, būtų skatinamas laipsniškas garantijų schemų taikymo nutraukimas ir kartu išlaikytas tam tikras lankstumas, kad būtų galima atsižvelgti į skirtingą ELPA valstybių ir jų bankų padėtį. Institucija mano, kad šiuo tikslu, atsižvelgiant į pagalbą gaunančio banko kreditingumą, reikia minimaliai padidinti garantijų mokestį. Diferencijavimą pagrindžiant kreditingumu, silpnesniems bankams siunčiamas aiškesnis kainos signalas, sudaroma galimybė garantijų kainą geriau suderinti su pagalbą gaunančios įstaigos rizikos profiliu, taip mažinant konkurencijos tarp įstaigų iškraipymą ir padedant apsaugoti vienodas bankų veiklos sąlygas bendrojoje rinkoje.

| 16. | Taigi tam, kad garantijų schemos (10) galiojimo pratęsimas po 2011 m. sausio 1 d. būtų patvirtintas, valstybės garantijos (11) mokestis turėtų būti didesnis nei pagal 2008 m. spalio mėn. ECB rekomenduotą kainų nustatymo formulę nustatomas mokestis bent






  — | 20 bazinių punktų, kai bankų reitingas yra A+ arba A (12), |
| --- | --- | --- |

16.

Taigi tam, kad garantijų schemos (10) galiojimo pratęsimas po 2011 m. sausio 1 d. būtų patvirtintas, valstybės garantijos (11) mokestis turėtų būti didesnis nei pagal 2008 m. spalio mėn. ECB rekomenduotą kainų nustatymo formulę nustatomas mokestis bent

—

20 bazinių punktų, kai bankų reitingas yra A+ arba A (12),

| — | 30 bazinių punktų, kai bankų reitingas yra A- (13), ir |
| --- | --- |

—

30 bazinių punktų, kai bankų reitingas yra A- (13), ir

| — | 40 bazinių punktų, kai bankų reitingas prastesnis nei A-. Reitingo neturintys bankai priskiriami prie BBB reitingą turinčių bankų kategorijos (14). |
| --- | --- |

—

40 bazinių punktų, kai bankų reitingas prastesnis nei A-. Reitingo neturintys bankai priskiriami prie BBB reitingą turinčių bankų kategorijos (14).

| 17. | Nustatydamos garantijos mokesčio priemokas, ELPA valstybės turėtų galimybę neapsiriboti šiais minimaliais reikalavimais. Siekdama ELPA valstybėms suteikti papildomo lankstumo derinant sąlygas su jų finansų sektoriuose vyraujančiomis konkrečiomis aplinkybėmis, institucija leistų taikyti kitokį mokesčio padidinimo apskaičiavimo modelį, jeigu gali būti tvirtai įrodyta, kad taikant šią formulę atitinkamiems bankams taikomas mokestis padidėja bent minėtu minimaliu dydžiu (15). |
| --- | --- |

17.

Nustatydamos garantijos mokesčio priemokas, ELPA valstybės turėtų galimybę neapsiriboti šiais minimaliais reikalavimais. Siekdama ELPA valstybėms suteikti papildomo lankstumo derinant sąlygas su jų finansų sektoriuose vyraujančiomis konkrečiomis aplinkybėmis, institucija leistų taikyti kitokį mokesčio padidinimo apskaičiavimo modelį, jeigu gali būti tvirtai įrodyta, kad taikant šią formulę atitinkamiems bankams taikomas mokestis padidėja bent minėtu minimaliu dydžiu (15).

3.1.2.   Nuo valstybės skolų garantijų tebepriklausomų bankų gyvybingumo apžvalga

| 18. | Dabartinėmis rinkos sąlygomis, norint pasinaudoti galimybe gauti rinkoje likvidžių lėšų didelių kliūčių – tokių, kaip ūmesniu krizės laikotarpiu, – bankams nebekyla. Todėl yra pagrindo naudojimuisi valstybės garantijomis keliamas sąlygas diferencijuoti pagal tai, kiek bankai tomis garantijomis remiasi. Nors ribotą naudojimąsi būtų galima leisti nereikalaujant atlikti papildomo tikrinimo, o esant didesniam naudojimuisi, kurį rodo tiek absoliutūs dydžiai, tiek bendros banko įsipareigojimų sumos dalis, kaip būtina garantijų schemų galiojimo pratęsimo derėjimo su EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktu sąlyga turėtų būti keliamas reikalavimas atlikti gyvybingumo apžvalgą. Nuolatinis nesugebėjimas didelę reikiamo finansavimo dalį gauti be valstybės garantijų gali reikšti nepasitikėjimą banko verslo modelio gyvybingumu. Tolesnės didelės banko priklausomybės nuo garantijų schemų, kurios buvo nustatytos dėl precedento neturinčių sunkumų gauti finansavimą, – net ir po to, kai šių išimtinių sunkumų sumažėjo, reikėtų vengti, nes tokiu būdu bankui galbūt leidžiama atidėti būtinus struktūrinius pakeitimus. |
| --- | --- |

18.

Dabartinėmis rinkos sąlygomis, norint pasinaudoti galimybe gauti rinkoje likvidžių lėšų didelių kliūčių – tokių, kaip ūmesniu krizės laikotarpiu, – bankams nebekyla. Todėl yra pagrindo naudojimuisi valstybės garantijomis keliamas sąlygas diferencijuoti pagal tai, kiek bankai tomis garantijomis remiasi. Nors ribotą naudojimąsi būtų galima leisti nereikalaujant atlikti papildomo tikrinimo, o esant didesniam naudojimuisi, kurį rodo tiek absoliutūs dydžiai, tiek bendros banko įsipareigojimų sumos dalis, kaip būtina garantijų schemų galiojimo pratęsimo derėjimo su EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktu sąlyga turėtų būti keliamas reikalavimas atlikti gyvybingumo apžvalgą. Nuolatinis nesugebėjimas didelę reikiamo finansavimo dalį gauti be valstybės garantijų gali reikšti nepasitikėjimą banko verslo modelio gyvybingumu. Tolesnės didelės banko priklausomybės nuo garantijų schemų, kurios buvo nustatytos dėl precedento neturinčių sunkumų gauti finansavimą, – net ir po to, kai šių išimtinių sunkumų sumažėjo, reikėtų vengti, nes tokiu būdu bankui galbūt leidžiama atidėti būtinus struktūrinius pakeitimus.

| 19. | Todėl, institucijos nuomone, po 2011 m. sausio 1 d. pratęstose garantijų schemose reikėtų numatyti ribą, susijusią su neįvykdytų garantuotų banko įsipareigojimų santykiu su visais banko įsipareigojimais ir su absoliučia garantuotų įsipareigojimų suma, kurią viršijus būtų reikalaujama pateikti gyvybingumo apžvalgą. Jeigu bankas prašo suteikti valstybės garantijų pagal schemą, apimančią naujus skolos vertybinius popierius, kurie bus išleisti nuo 2011 m. sausio 1 d., ar anksčiau išleistus skolos vertybinius popierius, kurių išpirkimo terminas nuo minėtos datos bus pratęstas, ir dėl šių skolos vertybinių popierių visa neįvykdytų garantuotų įsipareigojimų suma tebebus didesnė nei ši riba abiejų jos elementų atžvilgiu (absoliučiojo ir santykinio dydžio) (16) ar ją viršys, iš atitinkamos ELPA valstybės bus reikalaujama per tris mėnesius nuo garantijų suteikimo institucijai pateikti apžvalgą, įrodančią ilgalaikį banko gyvybingumą. |
| --- | --- |

19.

Todėl, institucijos nuomone, po 2011 m. sausio 1 d. pratęstose garantijų schemose reikėtų numatyti ribą, susijusią su neįvykdytų garantuotų banko įsipareigojimų santykiu su visais banko įsipareigojimais ir su absoliučia garantuotų įsipareigojimų suma, kurią viršijus būtų reikalaujama pateikti gyvybingumo apžvalgą. Jeigu bankas prašo suteikti valstybės garantijų pagal schemą, apimančią naujus skolos vertybinius popierius, kurie bus išleisti nuo 2011 m. sausio 1 d., ar anksčiau išleistus skolos vertybinius popierius, kurių išpirkimo terminas nuo minėtos datos bus pratęstas, ir dėl šių skolos vertybinių popierių visa neįvykdytų garantuotų įsipareigojimų suma tebebus didesnė nei ši riba abiejų jos elementų atžvilgiu (absoliučiojo ir santykinio dydžio) (16) ar ją viršys, iš atitinkamos ELPA valstybės bus reikalaujama per tris mėnesius nuo garantijų suteikimo institucijai pateikti apžvalgą, įrodančią ilgalaikį banko gyvybingumą.

| 20. | Šis mechanizmas netaikomas bankams, kurie jau restruktūrizuojami ar įpareigoti pateikti restruktūrizavimo planą arba kurių gyvybingumą nagrinėjamu laikotarpiu jau pradėta apžvelgti. Tokiais atvejais, apžvelgiant restruktūrizavimą (gyvybingumą), reikės atsižvelgti ir į papildomos valstybės pagalbos skyrimą (17). |
| --- | --- |

20.

Šis mechanizmas netaikomas bankams, kurie jau restruktūrizuojami ar įpareigoti pateikti restruktūrizavimo planą arba kurių gyvybingumą nagrinėjamu laikotarpiu jau pradėta apžvelgti. Tokiais atvejais, apžvelgiant restruktūrizavimą (gyvybingumą), reikės atsižvelgti ir į papildomos valstybės pagalbos skyrimą (17).

| 21. | Nustatyta riba – 5 % neįvykdytų garantuotų įsipareigojimų nuo visų įsipareigojimų ir bendra 500 mln. EUR garantuotos skolos suma. Ši kritinė riba, kurią viršijus taikomas gyvybingumo apžvalgos reikalavimas, nustatyta remiantis lyginamąja analize, iš kurios matyti, kad absoliučios daugumos bankų, kurie naudojasi garantijomis ir kuriems restruktūrizavimo įpareigojimai šiuo metu netaikomi (ir netgi didelės dalies bankų, kuriems tokie įpareigojimai taikomi), atitinkami rodikliai tebėra gerokai žemesni už šį lygį. Dėl mažos, bet reikšmingos bankų, kurie šią ribą viršija, grupės yra pagrindo išnagrinėti, ar didelė priklausomybė nuo finansavimo garantijų rodo būdingesnį jų verslo modelių silpnumą. Kritinės ribos funkcija patikimus bankus skatina imtis skubių priemonių ir sugrįžti prie finansavimo daugiausia arba išimtinai neiškreiptomis rinkos sąlygomis. Atliekant kruopščią visų bankų gyvybingumo apžvalgą bus arba patvirtintas jų ilgalaikis gyvybingumas, arba iš abejonių dėl jų ilgalaikio gyvybingumo bus matyti didesnio restruktūrizavimo būtinybė. |
| --- | --- |

21.

Nustatyta riba – 5 % neįvykdytų garantuotų įsipareigojimų nuo visų įsipareigojimų ir bendra 500 mln. EUR garantuotos skolos suma. Ši kritinė riba, kurią viršijus taikomas gyvybingumo apžvalgos reikalavimas, nustatyta remiantis lyginamąja analize, iš kurios matyti, kad absoliučios daugumos bankų, kurie naudojasi garantijomis ir kuriems restruktūrizavimo įpareigojimai šiuo metu netaikomi (ir netgi didelės dalies bankų, kuriems tokie įpareigojimai taikomi), atitinkami rodikliai tebėra gerokai žemesni už šį lygį. Dėl mažos, bet reikšmingos bankų, kurie šią ribą viršija, grupės yra pagrindo išnagrinėti, ar didelė priklausomybė nuo finansavimo garantijų rodo būdingesnį jų verslo modelių silpnumą. Kritinės ribos funkcija patikimus bankus skatina imtis skubių priemonių ir sugrįžti prie finansavimo daugiausia arba išimtinai neiškreiptomis rinkos sąlygomis. Atliekant kruopščią visų bankų gyvybingumo apžvalgą bus arba patvirtintas jų ilgalaikis gyvybingumas, arba iš abejonių dėl jų ilgalaikio gyvybingumo bus matyti didesnio restruktūrizavimo būtinybė.

| 22. | Kalbant apie gyvybingumo apžvalgos turinį, galima remtis Restruktūrizavimo gairėmis, kuriose nustatyta, kad restruktūrizavimo plane pateikiamos banko padėties analizės siekiant atkurti ilgalaikį gyvybingumą principai pagal analogiją taikomi ir atvejams, kai oficialus įpareigojimas pateikti restruktūrizavimo planą pagalbos gavėjui netaikomas, bet iš jo vis dėlto reikalaujama įrodyti ilgalaikį gyvybingumą. Visų pirma bankas turės įrodyti savo gebėjimo pritraukti finansavimą patikimumą ir prireikus atlikti likvidumo testavimą nepalankiausiomis sąlygomis (18). Gyvybingumo apžvalgoje taip pat turėtų būti atsižvelgta į visus pagalbą gaunančioms finansų įstaigoms (19) arba susijusiai ELPA valstybei (20) būdingus veiksnius ir į padėtį tos valstybės finansų rinkose, kuri daro poveikį gyvybingumo vertinimui ir garantuotų įsipareigojimų santykio su visais įsipareigojimais orientacinei vertei. Paprastai kuo daugiau įstaiga priklauso nuo valstybės garantijų ir kuo daugiau tuo pat metu naudojasi kitokia valstybės pagalba ir (arba) jos kreditingumas menkas (21), tuo akivaizdžiau, kad ilgalaikiam gyvybingumui užtikrinti būtina keisti verslo modelį. |
| --- | --- |

22.

Kalbant apie gyvybingumo apžvalgos turinį, galima remtis Restruktūrizavimo gairėmis, kuriose nustatyta, kad restruktūrizavimo plane pateikiamos banko padėties analizės siekiant atkurti ilgalaikį gyvybingumą principai pagal analogiją taikomi ir atvejams, kai oficialus įpareigojimas pateikti restruktūrizavimo planą pagalbos gavėjui netaikomas, bet iš jo vis dėlto reikalaujama įrodyti ilgalaikį gyvybingumą. Visų pirma bankas turės įrodyti savo gebėjimo pritraukti finansavimą patikimumą ir prireikus atlikti likvidumo testavimą nepalankiausiomis sąlygomis (18). Gyvybingumo apžvalgoje taip pat turėtų būti atsižvelgta į visus pagalbą gaunančioms finansų įstaigoms (19) arba susijusiai ELPA valstybei (20) būdingus veiksnius ir į padėtį tos valstybės finansų rinkose, kuri daro poveikį gyvybingumo vertinimui ir garantuotų įsipareigojimų santykio su visais įsipareigojimais orientacinei vertei. Paprastai kuo daugiau įstaiga priklauso nuo valstybės garantijų ir kuo daugiau tuo pat metu naudojasi kitokia valstybės pagalba ir (arba) jos kreditingumas menkas (21), tuo akivaizdžiau, kad ilgalaikiam gyvybingumui užtikrinti būtina keisti verslo modelį.

| 23. | Mechanizmas, pagal kurį taikomas reikalavimas apžvelgti gyvybingumą, yra ženklas, kad bankai turi rengtis grįžti prie įprastų rinkos mechanizmų be valstybės paramos, finansų sektoriui pamažu atsigaunant nuo krizės, ir paskata atskiroms įstaigoms mažinti priklausomybę nuo valstybės garantijų ar iš viso susilaikyti nuo naudojimosi jomis. Kartu šiuo mechanizmu suteikiama galimybė pakankamai lanksčiai atsižvelgti į skirtingas aplinkybes, kurios gali daryti poveikį įvairių bankų ar nacionalinių finansų rinkų padėčiai, ir į prielaidą, kurios šiuo etapu negalima atmesti, kad finansai taps nestabilūs, nes finansų rinkos atsigauna vis dar silpnai. |
| --- | --- |

23.

Mechanizmas, pagal kurį taikomas reikalavimas apžvelgti gyvybingumą, yra ženklas, kad bankai turi rengtis grįžti prie įprastų rinkos mechanizmų be valstybės paramos, finansų sektoriui pamažu atsigaunant nuo krizės, ir paskata atskiroms įstaigoms mažinti priklausomybę nuo valstybės garantijų ar iš viso susilaikyti nuo naudojimosi jomis. Kartu šiuo mechanizmu suteikiama galimybė pakankamai lanksčiai atsižvelgti į skirtingas aplinkybes, kurios gali daryti poveikį įvairių bankų ar nacionalinių finansų rinkų padėčiai, ir į prielaidą, kurios šiuo etapu negalima atmesti, kad finansai taps nestabilūs, nes finansų rinkos atsigauna vis dar silpnai.

4.   Bankų skirstymo į patikimus ir sunkumų patiriančius siekiant nustatyti, koks bankas turi pateikti restruktūrizavimo planą, panaikinimas

| 24. | Krizės pradžioje institucija nepatikimas (sunkumų patiriančias) finansų įstaigas atskyrė nuo iš esmės patikimų finansų įstaigų, t. y. finansų įstaigas, kurios patiria sunkumų dėl struktūrinių vidaus problemų, susijusių, pavyzdžiui, su jų verslo modelio ar investavimo strategijos ypatumais, atskyrė nuo finansų įstaigų, kurių problemos iš esmės susijusios tik su ypatinga padėtimi, susidariusia dėl finansų krizės, o ne su jų verslo modelio patikimumu, neveiksmingumu ar per didele rizika. Skirstymas visų pirma grindžiamas Kapitalo atkūrimo gairėse nustatytais įvairiais rodikliais: kapitalo pakankamumo, dabartinėmis kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių normomis, dabartiniu banko reitingu ir jo perspektyva, taip pat, inter alia, kapitalo atkūrimo santykiniu mastu. Dėl pastarojo rodiklio institucija mano, kad kapitalo atkūrimo ir paramos turtui priemonių pavidalu gauta pagalba, kuri viršija 2 % pagal riziką įvertinto banko turto, yra riba, pagal kurią bankai turėtų būti skirstomi į iš esmės patikimus ir sunkumų patiriančius bankus. Atkuriant sunkumų patiriančio banko kapitalą reikalaujama institucijai pateikti restruktūrizavimo planą, o atkuriant patikimo banko kapitalą – gyvybingumo planą. |
| --- | --- |

24.

Krizės pradžioje institucija nepatikimas (sunkumų patiriančias) finansų įstaigas atskyrė nuo iš esmės patikimų finansų įstaigų, t. y. finansų įstaigas, kurios patiria sunkumų dėl struktūrinių vidaus problemų, susijusių, pavyzdžiui, su jų verslo modelio ar investavimo strategijos ypatumais, atskyrė nuo finansų įstaigų, kurių problemos iš esmės susijusios tik su ypatinga padėtimi, susidariusia dėl finansų krizės, o ne su jų verslo modelio patikimumu, neveiksmingumu ar per didele rizika. Skirstymas visų pirma grindžiamas Kapitalo atkūrimo gairėse nustatytais įvairiais rodikliais: kapitalo pakankamumo, dabartinėmis kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių normomis, dabartiniu banko reitingu ir jo perspektyva, taip pat, inter alia, kapitalo atkūrimo santykiniu mastu. Dėl pastarojo rodiklio institucija mano, kad kapitalo atkūrimo ir paramos turtui priemonių pavidalu gauta pagalba, kuri viršija 2 % pagal riziką įvertinto banko turto, yra riba, pagal kurią bankai turėtų būti skirstomi į iš esmės patikimus ir sunkumų patiriančius bankus. Atkuriant sunkumų patiriančio banko kapitalą reikalaujama institucijai pateikti restruktūrizavimo planą, o atkuriant patikimo banko kapitalą – gyvybingumo planą.

| 25. | Pirminis šio skirstymo ir įvairių rodiklių, įskaitant 2 % pagal riziką įvertinto banko turto ribą, nustatymo motyvas buvo baiminimasis, kad dėl sumažėjusios vertės turto atsirandančių kapitalo poreikių, didesnių rinkos lūkesčių, susijusių su bankų kapitalo lygiu, ir laikinų sunkumų pritraukti kapitalą rinkoje patikimi bankai mažins skolinimą realiajai ekonomikai, siekdami, kad kreipiantis dėl pagalbos iš valstybės išteklių nereikėtų pateikti restruktūrizavimo plano. Vis dėlto šiuo metu visas bankų sektorius patiria mažiau sunkumų, siekdamas padidinti kapitalą rinkose arba, inter alia, panaudodamas nepaskirstytąjį pelną (22), ir todėl gali patenkinti kapitalo poreikius nesikreipdamas dėl valstybės pagalbos (23). Rinkoje finansų įstaigų pritraukto kapitalo suma 2009 ir 2010 m. gerokai padidėjo – tai rodo, kad finansų įstaigos vėl gali naudotis kapitalo rinkomis ir rengiasi naujiems reguliavimo reikalavimams (24). |
| --- | --- |

25.

Pirminis šio skirstymo ir įvairių rodiklių, įskaitant 2 % pagal riziką įvertinto banko turto ribą, nustatymo motyvas buvo baiminimasis, kad dėl sumažėjusios vertės turto atsirandančių kapitalo poreikių, didesnių rinkos lūkesčių, susijusių su bankų kapitalo lygiu, ir laikinų sunkumų pritraukti kapitalą rinkoje patikimi bankai mažins skolinimą realiajai ekonomikai, siekdami, kad kreipiantis dėl pagalbos iš valstybės išteklių nereikėtų pateikti restruktūrizavimo plano. Vis dėlto šiuo metu visas bankų sektorius patiria mažiau sunkumų, siekdamas padidinti kapitalą rinkose arba, inter alia, panaudodamas nepaskirstytąjį pelną (22), ir todėl gali patenkinti kapitalo poreikius nesikreipdamas dėl valstybės pagalbos (23). Rinkoje finansų įstaigų pritraukto kapitalo suma 2009 ir 2010 m. gerokai padidėjo – tai rodo, kad finansų įstaigos vėl gali naudotis kapitalo rinkomis ir rengiasi naujiems reguliavimo reikalavimams (24).

| 26. | Todėl nebetinka bankus skirstyti į patikimus ir patiriančius sunkumų, siekiant nustatyti, kurie bankai turėtų pradėti su institucija diskusijas dėl restruktūrizavimo. Dėl to iš bankų, kurie 2011 m. vis dar gali kreiptis dėl valstybės pagalbos kapitalui padidinti ar dėl sumažėjusios vertės turto priemonių, turėtų būti reikalaujama institucijai pateikti restruktūrizavimo planą, iš kurio būtų matyti banko pasiryžimas įvykdyti reikiamą restruktūrizavimą ir nedelsiant atkurti gyvybingumą. Taigi, nuo 2011 m. sausio 1 d. iš kiekvieno pagalbos gavėjo, kuriam taikoma nauja kapitalo atkūrimo ar sumažėjusios vertės turto priemonė, bus reikalaujama pateikti restruktūrizavimo planą (25). |
| --- | --- |

26.

Todėl nebetinka bankus skirstyti į patikimus ir patiriančius sunkumų, siekiant nustatyti, kurie bankai turėtų pradėti su institucija diskusijas dėl restruktūrizavimo. Dėl to iš bankų, kurie 2011 m. vis dar gali kreiptis dėl valstybės pagalbos kapitalui padidinti ar dėl sumažėjusios vertės turto priemonių, turėtų būti reikalaujama institucijai pateikti restruktūrizavimo planą, iš kurio būtų matyti banko pasiryžimas įvykdyti reikiamą restruktūrizavimą ir nedelsiant atkurti gyvybingumą. Taigi, nuo 2011 m. sausio 1 d. iš kiekvieno pagalbos gavėjo, kuriam taikoma nauja kapitalo atkūrimo ar sumažėjusios vertės turto priemonė, bus reikalaujama pateikti restruktūrizavimo planą (25).

| 27. | Spręsdama dėl bankų restruktūrizavimo poreikių institucija atsižvelgs į konkrečią kiekvienos įstaigos padėtį, kiek restruktūrizavimas reikalingas gyvybingumui be papildomos valstybės paramos atkurti ir į ankstesnę priklausomybę nuo valstybės pagalbos. Paprastai kuo daugiau įstaiga priklausoma nuo valstybės pagalbos, tuo akivaizdžiau, kad būtina įvykdyti išsamų restruktūrizavimą, siekiant užtikrinti ilgalaikį gyvybingumą. Be to, atliekant individualų vertinimą, bus atsižvelgiama į konkrečią padėtį rinkose, o jei vienos ar kelių ELPA valstybių finansų stabilumui pavojų keltų didelis sukrėtimas, restruktūrizavimo sistema būtų taikoma lanksčiai. |
| --- | --- |

27.

Spręsdama dėl bankų restruktūrizavimo poreikių institucija atsižvelgs į konkrečią kiekvienos įstaigos padėtį, kiek restruktūrizavimas reikalingas gyvybingumui be papildomos valstybės paramos atkurti ir į ankstesnę priklausomybę nuo valstybės pagalbos. Paprastai kuo daugiau įstaiga priklausoma nuo valstybės pagalbos, tuo akivaizdžiau, kad būtina įvykdyti išsamų restruktūrizavimą, siekiant užtikrinti ilgalaikį gyvybingumą. Be to, atliekant individualų vertinimą, bus atsižvelgiama į konkrečią padėtį rinkose, o jei vienos ar kelių ELPA valstybių finansų stabilumui pavojų keltų didelis sukrėtimas, restruktūrizavimo sistema būtų taikoma lanksčiai.

| 28. | Tai, kad iš bankų, kurie gauna struktūrinę pagalbą (t. y. kuriems taikomos kapitalo atkūrimo ir (arba) sumažėjusios vertės turto priemonės), reikalaujama pateikti restruktūrizavimo planą, kartu pripažįstant, kad vien dėl refinansavimo garantijų panaudojimo nebūtų reikalaujama pateikti restruktūrizavimo plano, yra ženklas, kad bankai turi rengtis grįžti prie įprastų rinkos mechanizmų be valstybės paramos, finansų sektoriui pamažu atsigaunant nuo krizės. Tai skatina atskiras įstaigas, kurioms dar reikalinga pagalba, sparčiau restruktūrizuoti. Kartu joms suteikiama galimybė pakankamai lanksčiai atsižvelgti į skirtingas aplinkybes, kurios gali daryti poveikį įvairių bankų ar nacionalinių finansų rinkų padėčiai. Taip pat galima daryti prielaidą, kurios šiuo etapu negalima atmesti, kad finansai taps nestabilūs, nes finansų rinkos atsigauna vis dar silpnai. |
| --- | --- |

28.

Tai, kad iš bankų, kurie gauna struktūrinę pagalbą (t. y. kuriems taikomos kapitalo atkūrimo ir (arba) sumažėjusios vertės turto priemonės), reikalaujama pateikti restruktūrizavimo planą, kartu pripažįstant, kad vien dėl refinansavimo garantijų panaudojimo nebūtų reikalaujama pateikti restruktūrizavimo plano, yra ženklas, kad bankai turi rengtis grįžti prie įprastų rinkos mechanizmų be valstybės paramos, finansų sektoriui pamažu atsigaunant nuo krizės. Tai skatina atskiras įstaigas, kurioms dar reikalinga pagalba, sparčiau restruktūrizuoti. Kartu joms suteikiama galimybė pakankamai lanksčiai atsižvelgti į skirtingas aplinkybes, kurios gali daryti poveikį įvairių bankų ar nacionalinių finansų rinkų padėčiai. Taip pat galima daryti prielaidą, kurios šiuo etapu negalima atmesti, kad finansai taps nestabilūs, nes finansų rinkos atsigauna vis dar silpnai.

5.   Taikymo trukmė ir bendros perspektyvos

| 29. | EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktas ir Restruktūrizavimo gairės bus toliau taikomi nuo 2011 m. sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. (26) Šį pratęsimą pagal pasikeitusias sąlygas taip pat reikėtų vertinti atsižvelgiant į laipsnišką perėjimą prie pastovesnių valstybės pagalbos gairių bankams sanuoti ir restruktūrizuoti remiantis EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktu, kurios, jei leis rinkos sąlygos, turėtų įsigalioti 2012 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

29.

EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktas ir Restruktūrizavimo gairės bus toliau taikomi nuo 2011 m. sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. (26) Šį pratęsimą pagal pasikeitusias sąlygas taip pat reikėtų vertinti atsižvelgiant į laipsnišką perėjimą prie pastovesnių valstybės pagalbos gairių bankams sanuoti ir restruktūrizuoti remiantis EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktu, kurios, jei leis rinkos sąlygos, turėtų įsigalioti 2012 m. sausio 1 d.

---

(1)  EEE susitarimo 61 ir 62 straipsnių ir Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo 1 straipsnio taikymo ir aiškinimo gairės, institucijos priimtos ir 1994 m. sausio 19 d. paskelbtos OL L 231, 1994 9 3, p. 1, ir EEE priede Nr. 32, 1994 9 3, p. 1. Paskutinį kartą gairės iš dalies pakeistos 2008 m. gruodžio 17 d. (toliau – valstybės pagalbos gairės). Atnaujinta valstybės pagalbos gairių versija skelbiama Institucijos interneto svetainėje http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

(2)  Kad skaitytojui būtų patogiau, finansų įstaigos šiame dokumente vadinamos tiesiog bankais.

(3)  2009 m. sausio 29 d. sprendimas 28/09/COL.

(4)  2009 m. sausio 29 d. sprendimas 28/09/COL.

(5)  2009 m. balandžio 22 d. sprendimas 191/09/COL.

(6)  2009 m. lapkričio 25 d. sprendimas 472/09/COL.

(7)  Europos Vadovų Taryba šias išvadas patvirtino 2009 m. gruodžio 11 d. susitikime. Europos Parlamentas 2010 m. kovo 9 d. rezoliucijoje dėl 2008 m. konkurencijos politikos ataskaitos

(http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=EN&reference=P7-TA-2010-0050) tvirtino, kad valstybės parama finansų įstaigoms neturėtų būti nepagrįstai pratęsiama ir kad kuo greičiau turėtų būti parengtos pasitraukimo strategijos.

(8)  Kartu su lankstumo sąlyga, pagal kurią leidžiama iš naujo įvertinti padėtį ir tinkamas priemones didelio naujo finansų rinkų visoje EEE arba vienoje ar keliose ELPA valstybėse sukrėtimo atveju.

(9)  Žr. http://www.ecb.int/pub/pdf/other/recommendations_on_guaranteesen.pdf.

(10)  Kai individualiai pranešama apie valstybės garantijų suteikimą ne pagal schemą, garantijos mokesčio paprastai bus reikalaujama laikantis tokių pat nuostatų. Jeigu pagalbos gavėjui taikomi restruktūrizavimo įpareigojimai ir, atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes, gali būti pagrįsta nustatyti mažesnį mokestį, bendrai vertinant restruktūrizavimą ir priemones, kurių reikia konkurencijos iškraipymui kuo labiau sumažinti, į šį nuokrypį reikės atsižvelgti.

(11)  Tai apima garantijas, taikomas vienų metų ar mažesnės trukmės įsipareigojimams.

(12)  Arba A1 ir A2, atsižvelgiant į taikomą reitingų sistemą.

(13)  Arba A3, atsižvelgiant į taikomą reitingų sistemą.

(14)  Jeigu įvairių reitingų agentūrų vertinimai skiriasi, mokesčio padidėjimui apskaičiuoti turėtų būti taikomas aukštesnis reitingas. Nustatant garantijos mokestį taikomas reitingas, galiojęs tą dieną, kurią konkrečioms pagalbos gavėjo išleidžiamoms obligacijoms suteikiama garantija.

(15)  Pavyzdžiui, 2008 m. spalio mėn. ECB rekomendacijose nustatyto kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių atskaitos laikotarpio atnaujinta versija, pagal kurią A+ ir A reitingą turintiems bankams taikomas mokestis aiškiai padidėja bent 20 bazinių punktų, A- reitingą turintiems bankams – bent 30 bazinių punktų, o žemesnį nei A- reitingą turintiems bankams – bent 40 bazinių punktų.

(16)  Vertinimas bus atliekamas, ELPA valstybei gavus prašymą patvirtinti garantijas naujų skolos vertybinių popierių išleidimui ar anksčiau išleistų skolos vertybinių popierių išpirkimo termino pratęsimui nuo 2011 m. sausio 1 d. ir apims skolos vertybinių popierių, kuriems bus taikomos prašomos garantijos, sumą bei visus neįvykdytus garantuotus įsipareigojimus visų nagrinėjamo laikotarpio įsipareigojimų (balanso) atžvilgiu. Dėl neįvykdytų įsipareigojimų, kurie viršija ribą dėl naujų skolos vertybinių popierių platinimo ar anksčiau išleistų skolos vertybinių popierių išpirkimo termino pratęsimo iki 2011 m. sausio 1 d., reikalavimas pateikti gyvybingumo apžvalgą netaikomas, išskyrus atvejus, kai bankas nusprendžia išleisti naujus skolos vertybinius popierius, toliau vykdydamas įsipareigojimus, kurių garantijos suma tebeviršija ribą.

(17)  Pavyzdžiui, tais atvejais, kai banko gyvybingumo apžvalga jau atliekama – dėl kapitalo atkūrimo ir viršytos garantijoms nustatytos ribos, atliekant apžvalgą taip pat turi būti įvertinta, kodėl bankas ir toliau remiasi valstybės garantijomis, atliktas likvidumo testavimas ir išnagrinėta, ar numatoma papildomai naudotis valstybės garantijomis, o jei taip, tai kiek.

(18)  Restruktūrizavimo gairių 8 dalis ir 2 skirsnis, taip pat susiję Kapitalo atkūrimo gairių 40 dalies ir Sumažėjusios vertės turto gairių V priedo skirsniai.

(19)  Įskaitant, pavyzdžiui, didesnį garantuotos skolos santykį, kurį lemia konkrečios pastangos palaikyti skolinimą realiajai ekonomikai ar jį didinti siekiant paisyti viešųjų interesų ir esant atitinkamos ELPA valstybės paramai, jeigu toks elgesys dera su bendrąja rinka.

(20)  Tinkamai atsižvelgiant į ELPA valstybės makroekonomikos padėtį apskritai ir konkrečiai į tuos elementus, kaip antai valstybės nemokumo riziką, kurie daro tiesioginį poveikį toje ELPA valstybėje esančių bankų galimybėms gauti finansavimą.

(21)  Tai rodo pagalbos gavėjo reitingas ar kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių norma.

(22)  Siekdami padidinti kapitalo apsaugą, bankai nusprendė parduoti nestrateginės reikšmės turtą, kaip antai pramonės įmonių akcijas, arba sutelkti dėmesį į konkrečius geografinius sektorius. Šiuo klausimu žr. 2010 m. rugsėjo mėn. Europos Centrinio Banko dokumentą „ES bankų sektoriaus stabilumas“.

(23)  Europos Centrinio Banko teigimu, 2009 m. visose ES valstybėse narėse gerokai padidėjo bendras bankų mokumo santykis. Be to, kaip rodo atrinktų didelių Europos Sąjungos bankų duomenys, 2010 m. pirmąjį pusmetį kapitalo pakankamumo rodikliai toliau gerėjo – prie to prisidėjo padidėjęs nepaskirstytasis pelnas, tolesnis privataus kapitalo didinimas ir valstybės kapitalo injekcijos į kai kuriuos bankus. Žr. 2010 m. rugsėjo mėn. Europos Centrinio Banko dokumentą „ES bankų sektoriaus stabilumas“.

(24)  Bazelio bankininkystės priežiūros komitetas parengė būsimą reguliavimo pagrindą (vadinamąjį Bazelio III susitarimą), kuriame nustatomi naujų kapitalo taisyklių, kurios ilgainiui turėtų sudaryti sąlygas bankams tenkinti naujus kapitalo poreikius, įgyvendinimo etapai. Šiuo atžvilgiu įdomu pažymėti, kad, pirma, dauguma didžiausių Europos Sąjungos bankų per pastaruosius porą metų sustiprino savo kapitalo apsaugą, kad geriau sugebėtų prisiimti nuostolius, ir, antra, kiti Europos Sąjungos bankai turėtų turėti pakankamai laiko (iki 2019 m.) kapitalo apsaugai, panaudojant, inter alia, nepaskirstytąjį pelną, užtikrinti. Taip pat reikėtų pažymėti, kad pagal naujajame reguliavimo pagrinde numatytą laikinąją tvarką nustatytas tęstinumo laikotarpis iki 2018 m. sausio 1 d. viešojo sektoriaus kapitalo injekcijoms. Be to, Bazelio komiteto atliktas kiekybinis poveikio vertinimas, patvirtintas Komisijos skaičiavimais, rodo gana nedidelį poveikį bankų skolinimui. Todėl nauji kapitalo reikalavimai neturėtų daryti poveikio šiose gairėse išdėstytam pasiūlymui.

(25)  Tai bus taikoma visoms kapitalo atkūrimo ar sumažėjusios vertės turto priemonėms, neatsižvelgiant į tai, ar jos sukurtos kaip atskiros priemonės, ar teikiamos pagal schemą.

(26)  Dabartinės ar naujos paramos bankams schemos (neatsižvelgiant į jose numatytas paramos priemones: garantijas, kapitalo atkūrimą, likvidumą, paramą turtui ir kt.) bus pratęstos (patvirtintos) tik šešiems mėnesiams, kad prireikus 2011 m. viduryje būtų galima atlikti kitus pakeitimus.

---

Klaidų ištaisymas

| 15.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/26

---

2010 m. balandžio 26 d. Tarybos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 400/2010, kuriuo galutinio antidempingo muito, Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1858/2005 nustatyto importuojamiems, inter alia, Kinijos Liaudies Respublikos kilmės plieniniams lynams ir kabeliams, taikymas išplečiamas importuojamiems plieniniams lynams ir kabeliams, siunčiamiems iš Korėjos Respublikos, deklaruojamiems kaip Korėjos Respublikos kilmės arba ne, ir baigiamas tyrimas dėl importuojamų produktų, siunčiamų iš Malaizijos, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 117, 2010 m. gegužės 11 d.
  )

11 puslapis, 1 straipsnio lentelės antros skilties „Bendrovė“ ketvirtas įrašas:

yra:

„Cosmo Wire Ltd, 447-1, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan“,

turi būti:

„Cosmo Wire Ltd, 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan“.

---