# Eiropas Savienības L 50/2012

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2012.050.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 50 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 55. sējums2012. gada 23. februāris |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2012.050.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 50

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

55. sējums2012. gada 23. februāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 155/2012 (2012. gada 21. februāris), ar ko groza I pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu | 1 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 156/2012 (2012. gada 22. februāris), ar ko groza I līdz IV pielikumu Padomes Regulai (EK) Nr. 44/2001 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās | 3 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 157/2012 (2012. gada 22. februāris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2535/2001, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1255/1999 attiecībā uz piena un piena produktu importa režīmu un tarifu kvotu atvēršanu, un paredz atkāpi no minētās regulas | 11 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 158/2012 (2012. gada 22. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 14 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 159/2012 (2012. gada 22. februāris), ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./2012. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem | 16 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Komisijas Direktīva 2012/4/ES (2012. gada 22. februāris), ar kuru groza Direktīvu 2008/43/EK, ar ko saskaņā ar Padomes Direktīvu 93/15/EEK izveido sistēmu civilām vajadzībām paredzētu sprāgstvielu marķēšanai un izsekojamībai (
  1
  ) | 18 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2012/109/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2011. gada 20. aprīlis) par valsts atbalstu C 19/09 (ex N 64/09), ko Dānija paredz īsteno TV2 Danmark A/S pārstrukturēšanai
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 2614)

   (
  1
  ) | 21 |
| | | 2012/110/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 10. februāris) par meža pīļu profilaktisko vakcināciju pret zemas patogenitātes putnu gripu Portugālē un par atsevišķiem pasākumiem, ar ko ierobežo šādu mājputnu pārvietošanu un to produktu apriti
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 676)

   (
  1
  ) | 46 |
| | | 2012/111/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 10. februāris), ar ko groza Lēmumu 2007/453/EK attiecībā uz Dānijas un Panamas GSE statusu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 678)

   (
  1
  ) | 49 |
| | | 2012/112/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 17. februāris), ar ko groza E pielikumu Padomes Direktīvā 92/65/EEK attiecībā uz veselības sertifikātu paraugiem dzīvniekiem no saimniecībām un dzīvniekiem, spermu, olšūnām un embrijiem no apstiprinātajām iestādēm, institūtiem vai centriem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 860)

   (
  1
  ) | 51 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 155/2012 (2012. gada 21. februāris), ar ko groza I pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu

1

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 156/2012 (2012. gada 22. februāris), ar ko groza I līdz IV pielikumu Padomes Regulai (EK) Nr. 44/2001 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās

3

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 157/2012 (2012. gada 22. februāris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2535/2001, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1255/1999 attiecībā uz piena un piena produktu importa režīmu un tarifu kvotu atvēršanu, un paredz atkāpi no minētās regulas

11

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 158/2012 (2012. gada 22. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

14

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 159/2012 (2012. gada 22. februāris), ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./2012. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

16

DIREKTĪVAS

*

Komisijas Direktīva 2012/4/ES (2012. gada 22. februāris), ar kuru groza Direktīvu 2008/43/EK, ar ko saskaņā ar Padomes Direktīvu 93/15/EEK izveido sistēmu civilām vajadzībām paredzētu sprāgstvielu marķēšanai un izsekojamībai (
  1
  )

1

18

LĒMUMI

2012/109/ES

*

Komisijas Lēmums (2011. gada 20. aprīlis) par valsts atbalstu C 19/09 (ex N 64/09), ko Dānija paredz īsteno TV2 Danmark A/S pārstrukturēšanai
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 2614)

   (
  1
  )

TV2 Danmark A/S

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 2614)

1

21

2012/110/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 10. februāris) par meža pīļu profilaktisko vakcināciju pret zemas patogenitātes putnu gripu Portugālē un par atsevišķiem pasākumiem, ar ko ierobežo šādu mājputnu pārvietošanu un to produktu apriti
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 676)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 676)

1

46

2012/111/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 10. februāris), ar ko groza Lēmumu 2007/453/EK attiecībā uz Dānijas un Panamas GSE statusu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 678)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 678)

1

49

2012/112/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 17. februāris), ar ko groza E pielikumu Padomes Direktīvā 92/65/EEK attiecībā uz veselības sertifikātu paraugiem dzīvniekiem no saimniecībām un dzīvniekiem, spermu, olšūnām un embrijiem no apstiprinātajām iestādēm, institūtiem vai centriem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 860)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 860)

1

51

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas Īstenošanas lēmumā 2011/252/ES (2011. gada 26. aprīlis), ar ko dalībvalstīm atļauj pagarināt pagaidu atļaujas, kuras piešķirtas jaunām darbīgajām vielām – askorbīnskābei, ipkonazolam, spiromezifēnam, topramezonam un Pseudomonas sp. DSMZ 13134 celmam (OV L 106, 27.4.2011.) | 58 |

Labojumi

*

Labojums Komisijas Īstenošanas lēmumā 2011/252/ES (2011. gada 26. aprīlis), ar ko dalībvalstīm atļauj pagarināt pagaidu atļaujas, kuras piešķirtas jaunām darbīgajām vielām – askorbīnskābei, ipkonazolam, spiromezifēnam, topramezonam un Pseudomonas sp. DSMZ 13134 celmam (OV L 106, 27.4.2011.)

Pseudomonas

(OV L 106, 27.4.2011.)

58

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 23.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 50/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 50/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 155/2012

(2012. gada 21. februāris),

ar ko groza I pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 620/2011 (2) Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikumā ir iestarpinātas divas jaunas apakšpozīcijas, proti, 8528 71 15 un 8528 71 91. Abas aptver aparatūru ar mikroprocesora ierīci, kurā iebūvēts modems piekļuvei internetam un kam ir interaktīva informācijas apmaiņas funkcija, un kas var uztvert televīzijas signālus, tā sauktās “televizora pierīces ar komunikācijas funkciju”. Saskaņā ar apakšpozīcijas formulējumu “aparatūra” ietver aparatūru ar ierīci, kas veic ieraksta un atskaņošanas funkciju, ar nosacījumu, ka šāda aparatūra saglabā televizora pierīces ar komunikācijas funkciju būtiskās īpašības. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 620/2011 (2) Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikumā ir iestarpinātas divas jaunas apakšpozīcijas, proti, 8528 71 15 un 8528 71 91. Abas aptver aparatūru ar mikroprocesora ierīci, kurā iebūvēts modems piekļuvei internetam un kam ir interaktīva informācijas apmaiņas funkcija, un kas var uztvert televīzijas signālus, tā sauktās “televizora pierīces ar komunikācijas funkciju”. Saskaņā ar apakšpozīcijas formulējumu “aparatūra” ietver aparatūru ar ierīci, kas veic ieraksta un atskaņošanas funkciju, ar nosacījumu, ka šāda aparatūra saglabā televizora pierīces ar komunikācijas funkciju būtiskās īpašības.

| (2) | Tiesiskās noteiktības dēļ ir nepieciešams konkretizēt šo jauno apakšpozīciju darbības jomu attiecībā uz terminiem “modems” un “interaktīva informācijas apmaiņa”. Tādēļ kombinētās nomenklatūras 85. nodaļā būtu jāpievieno jauna papildu piezīme, lai nodrošinātu šo apakšpozīciju vienotu interpretāciju visā Savienībā. |
| --- | --- |

(2)

Tiesiskās noteiktības dēļ ir nepieciešams konkretizēt šo jauno apakšpozīciju darbības jomu attiecībā uz terminiem “modems” un “interaktīva informācijas apmaiņa”. Tādēļ kombinētās nomenklatūras 85. nodaļā būtu jāpievieno jauna papildu piezīme, lai nodrošinātu šo apakšpozīciju vienotu interpretāciju visā Savienībā.

| (3) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regula (EEK) Nr. 2658/87. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regula (EEK) Nr. 2658/87.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulai (EEK) Nr. 2658/87 ar grozījumiem, kas izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1006/2011 (3), I pielikumā pievienotās kombinētās nomenklatūras 85. nodaļu papildina ar šādu 3. papildu piezīmi:

| “3. | Tikai un vienīgi apakšpozīciju 8528 71 15 un 8528 71 91 mērķiem termins “modems” aptver ierīces vai aprīkojumu, kas modulē un demodulē gan izejošos, gan ieejošos signālus, piemēram, V.90 modemus vai kabeļu modemus, kā arī citas ierīces, kurās izmantotas līdzīgas interneta piekļuves tehnoloģijas, piemēram, WLAN, ISDN un Ethernet. Piekļuves apmēru internetam var ierobežot pakalpojuma sniedzējs.

  Aparatūrai, uz ko attiecas šīs apakšpozīcijas, jānodrošina divvirzienu komunikācijas process vai divvirzienu informācijas plūsma interaktīvas informācijas apmaiņas nolūkos.” |
| --- | --- |

“3.

Aparatūrai, uz ko attiecas šīs apakšpozīcijas, jānodrošina divvirzienu komunikācijas process vai divvirzienu informācijas plūsma interaktīvas informācijas apmaiņas nolūkos.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 21. februārī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

(2)  OV L 166, 25.6.2011., 16. lpp.

2

(3)  OV L 282, 28.10.2011., 1. lpp.

3

---

| 23.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 50/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 50/3

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 156/2012

(2012. gada 22. februāris),

ar ko groza I līdz IV pielikumu Padomes Regulai (EK) Nr. 44/2001 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2000. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 44/2001 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (1) un jo īpaši tās 74. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 44/2001 I pielikumā uzskaitīti valsts jurisdikcijas noteikumi, kas minēti regulas 3. panta 2. punktā un 4. panta 2. punktā. II pielikumā ir minētas tiesas vai kompetentās iestādes, kuru jurisdikcijā ir izpildāmības pasludināšanas pieteikumu izskatīšana attiecīgajās dalībvalstīs. III pielikumā norādītas tiesas, kurās var iesniegt pārsūdzības par lēmumiem par izpildāmības pasludināšanu, bet IV pielikumā uzskaitītas šādu lēmumu galīgās pārsūdzības procedūras. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 44/2001 I pielikumā uzskaitīti valsts jurisdikcijas noteikumi, kas minēti regulas 3. panta 2. punktā un 4. panta 2. punktā. II pielikumā ir minētas tiesas vai kompetentās iestādes, kuru jurisdikcijā ir izpildāmības pasludināšanas pieteikumu izskatīšana attiecīgajās dalībvalstīs. III pielikumā norādītas tiesas, kurās var iesniegt pārsūdzības par lēmumiem par izpildāmības pasludināšanu, bet IV pielikumā uzskaitītas šādu lēmumu galīgās pārsūdzības procedūras.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 44/2001 I, II un III pielikums tika vairākkārt grozīts – pēdējie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 416/2010 (2), lai atjauninātu valsts jurisdikcijas normas un tiesu vai kompetento iestāžu sarakstus. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 44/2001 I, II un III pielikums tika vairākkārt grozīts – pēdējie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 416/2010 (2), lai atjauninātu valsts jurisdikcijas normas un tiesu vai kompetento iestāžu sarakstus.

| (3) | Dalībvalstis ir paziņojušas Komisijai par papildu grozījumiem I, II un IV pielikumā iekļautajos sarakstos. Turklāt III un IV pielikumā ieraksts attiecībā uz Islandi būtu jāsvītro, jo Islande nav dalībvalsts. Tādēļ ir atbilstīgi publicēt šajos pielikumos iekļauto sarakstu konsolidētās versijas. |
| --- | --- |

(3)

Dalībvalstis ir paziņojušas Komisijai par papildu grozījumiem I, II un IV pielikumā iekļautajos sarakstos. Turklāt III un IV pielikumā ieraksts attiecībā uz Islandi būtu jāsvītro, jo Islande nav dalībvalsts. Tādēļ ir atbilstīgi publicēt šajos pielikumos iekļauto sarakstu konsolidētās versijas.

| (4) | Saskaņā ar Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (3) 2. pantu šī regula saskaņā ar starptautiskajām tiesībām būtu jāpiemēro attiecībām starp Eiropas Savienību un Dāniju. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (3) 2. pantu šī regula saskaņā ar starptautiskajām tiesībām būtu jāpiemēro attiecībām starp Eiropas Savienību un Dāniju.

| (5) | Saskaņā ar minētā nolīguma 2. panta 2. punkta g)–j) apakšpunktu ieraksti attiecībā uz Dāniju būtu jāiekļauj I līdz IV pielikumā. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar minētā nolīguma 2. panta 2. punkta g)–j) apakšpunktu ieraksti attiecībā uz Dāniju būtu jāiekļauj I līdz IV pielikumā.

| (6) | Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 44/2001, |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 44/2001,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 44/2001 I līdz IV pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumā ietverto tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

Briselē, 2012. gada 22. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 12, 16.1.2001., 1. lpp.

1

(2)  OV L 119, 13.5.2010., 7. lpp.

2

(3)  OV L 299, 16.11.2005., 62. lpp.

3

---

PIELIKUMS

I PIELIKUMS

Regulas 3. panta 2. punktā un 4. panta 2. punktā minētās jurisdikcijas normas

—   Beļģijā: 5. līdz 14. pants 2004. gada 16. jūlija Likumā par starptautiskajām privāttiesībām,

—   Bulgārijā: Starptautiskā privāttiesību kodeksa 4. panta 1. punkta 2. apakšpunkts,

—   Čehijā: 86. pants Likumā Nr. 99/1963 Coll., Civilprocesa kodekss (občanský soudní řád) ar grozījumiem,

—   Dānijā: Tiesvedības akta (lov om rettens pleje) 246. panta 2. un 3. punkts,

—   Vācijā: Civilprocesa kodeksa (Zivilprozeßordnung) 23. pants,

—   Igaunijā: Civilprocesa kodeksa (tsiviilkohtumenetluse seadustik) 86. pants,

—   Grieķijā: Civilprocesa kodeksa (Κώδικας Πολιτικής Δικονομίας) 40. pants,

—   Francijā: Civilkodeksa (Code civil) 14. un 15. pants,

—   Īrijā: normas, kas ļauj jurisdikciju pamatot ar to, ka dokuments, ar ko ceļ prasību, atbildētājam izsniegts viņa pagaidu uzturēšanās laikā Īrijā,

—   Itālijā: 3. un 4. pants 1995. gada 31. maija Aktā Nr. 218,

—   Kiprā: 21. panta 2. punkts 1960. gada Tiesu likumā Nr. 14, ar grozījumiem,

—   Latvijā: Civilprocesa likuma 27. pants un 28. panta 3., 5., 6. un 9. punkts,

—   Lietuvā: Civilprocesa kodeksa (Civilinio proceso kodeksas) 31. pants,

—   Luksemburgā: Civilkodeksa (Code civil) 14. un 15. pants,

—   Ungārijā: 1979. gada Dekrēta–likuma Nr. 13 par starptautiskajām privāttiesībām (a nemzetközi magánjogról szóló 1979. évi 13. törvényerejű rendelet) 57. pants,

—   Maltā: Tiesas organizācijas un civilprocesa kodeksa 12. nodaļas (Kodiċi ta’ Organizzazzjoni u Proċedura Ċivili – Kap. 12) 742., 743. un 744. pants un Tirdzniecības kodeksa 13. nodaļas (Kodiċi tal-kummerċ – Kap. 13) 549. pants,

—   Austrijā: Likuma par tiesas jurisdikciju (Jurisdiktionsnorm) 99. pants,

—   Polijā: Civilprocesa kodeksa (Kodeksu postępowania cywilnego) 1103. panta 4. punkts,

—   Portugālē: Civilprocesa kodeksa (Código de Processo Civil) 65. panta 1. punkta b) apakšpunkts, ciktāl tas var ietvert pārspīlētu jurisdikcijas pamatojumu, piemēram, tās vietas tiesu jurisdikcijai, kur atrodas filiāle, aģentūra vai cita iestāde (ja tā atrodas Portugālē), ja centrālā administrācija ir atbildētāja puse, kurai piesūtīti dokumenti (ja tā atrodas ārvalstīs), un Darba procesa kodeksa (Código de Processo de Trabalho) 10. pants, ciktāl tas var ietvert pārspīlētu jurisdikcijas pamatojumu, piemēram, tās vietas tiesu jurisdikcijai, kur ir prasītāja domicils tiesvedībā, kas saistīta ar atsevišķiem darba līgumiem un kuru ierosinājis darba ņēmējs pret darba devēju,

—   Rumānijā: 148. līdz 157. pants Likumā Nr. 105/1992 par starptautisko privāttiesību attiecībām,

—   Slovēnijā: Starptautisko privāttiesību un procesa likuma (Zakon o medarodnem zasebnem pravu in postopku) 48. panta 2. punkts saistībā ar Civilprocesa likuma (Zakon o pravdnem postopku) 47. panta 2. punktu un Starptautisko privāttiesību un procesa likuma (Zakon o medarodnem zasebnem pravu in postopku) 58. pants saistībā ar Civilprocesa likuma (Zakon o pravdnem postopku) 59. pantu,

—   Slovākijā: 37. līdz 37.e pants Aktā Nr. 97/1963 par starptautiskajām privāttiesībām un ar to saistītajām procesuālajām normām,

—   Somijā: Procesuālā kodeksa (oikeudenkäymiskaari/rättegångsbalken) 10. nodaļas 18. iedaļas 1. panta 1. un 2. daļa,

—   Zviedrijā: Procesuālā kodeksa (rättegångsbalken) 10. nodaļas 3. iedaļas pirmās daļas pirmais teikums,

—   Apvienotajā Karalistē: normas, kas ļauj jurisdikciju pamatot ar to, ka:

II PIELIKUMS

Tiesas vai kompetentās iestādes, kam var iesniegt 39. pantā minēto pieteikumu, ir šādas:

—   Beļģijā: “tribunal de première instance” vai “rechtbank van eerste aanleg”, vai “erstinstanzliches Gericht”,

—   Bulgārijā: “окръжният съд”,

—   Čehijā: “okresní soud” vai “soudní exekutor”,

—   Dānijā: “byret”,

—   Vācijā:

| a) | “Landgericht” palātas tiesas priekšsēdētājs; |
| --- | --- |

a)

“Landgericht” palātas tiesas priekšsēdētājs;

| b) | publiska akta izpildāmības pasludināšanas procedūrā – notārs, |
| --- | --- |

b)

publiska akta izpildāmības pasludināšanas procedūrā – notārs,

—   Igaunijā: “maakohus” (apgabaltiesa),

—   Grieķijā: “Μονομελές Πρωτοδικείο”,

—   Spānijā: “Juzgado de Primera Instancia”,

—   Francijā:

| a) | “greffier en chef du tribunal de grande instance”; |
| --- | --- |

a)

“greffier en chef du tribunal de grande instance”;

| b) | “président de la chambre départementale des notaires”, ja prasa notariāla publiska akta izpildāmības pasludināšanu, |
| --- | --- |

b)

“président de la chambre départementale des notaires”, ja prasa notariāla publiska akta izpildāmības pasludināšanu,

—   Īrijā: “High Court”,

—   Itālijā: “corte d’appello”,

—   Kiprā: “Επαρχιακό Δικαστήριο” vai sprieduma par uzturēšanu gadījumā – “Οικογενειακό Δικαστήριο”,

—   Latvijā: rajona (pilsētas) tiesa,

—   Lietuvā: “Lietuvos apeliacinis teismas”,

—   Luksemburgā: “tribunal d’arrondissement” tiesas sēdes priekšsēdētājs,

—   Ungārijā: “megyei bíróság székhelyén működő helyi bíróság” un Budapeštā – “Budai Központi Kerületi Bíróság”,

—   Maltā: “Prim’ Awla tal-Qorti Ċivili” vai “Qorti tal-Maġistrati ta’ Għawdex fil-ġurisdizzjoni superjuri tagħha”, vai sprieduma par uzturēšanu gadījumā – “Reġistratur tal-Qorti” pēc “Ministru responsabbli għall-Ġustizzja” nosūtījuma,

—   Nīderlandē: “voorzieningenrechter van de rechtbank”,

—   Austrijā: “Bezirksgericht”,

—   Polijā: “sąd okręgowy”,

—   Portugālē: “Tribunal de Comarca”,

—   Rumānijā: “Tribunal”,

—   Slovēnijā: “okrožno sodišče”,

—   Slovākijā: “okresný súd”,

—   Somijā: “käräjäoikeus/tingsrätt”,

—   Zviedrijā: “Svea hovrätt”,

—   Apvienotajā Karalistē:

a)   Anglijā un Velsā: “High Court of Justice” vai sprieduma par uzturēšanu gadījumā – “Magistrates’ Court” pēc valsts sekretāra nosūtījuma;

b)   Skotijā: “Court of Session” vai sprieduma par uzturēšanu gadījumā – “Sheriff Court” pēc Skotijas ministru nosūtījuma;

c)   Ziemeļīrijā: “High Court of Justice” vai sprieduma par uzturēšanu gadījumā – “Magistrates’ Court” pēc valsts sekretāra nosūtījuma;

d)   Gibraltārā: “Supreme Court of Gibraltar” vai sprieduma par uzturēšanu gadījumā – “Magistrates’ Court” pēc Gibraltāra ģenerālprokurora nosūtījuma.

III PIELIKUMS

Tiesas, kurās var iesniegt 43. panta 2. punktā minētās pārsūdzības, ir šādas:

—   Beļģijā:

a)   attiecībā uz atbildētāja iesniegtu pārsūdzību– “tribunal de première instance” vai “rechtbank van eerste aanleg”, vai “erstinstanzliches Gericht”;

b)   attiecībā uz pieteikuma iesniedzēja iesniegtu pārsūdzību– “Cour d’appel” vai “hof van beroep”,

—   Bulgārijā: “Апелативен съд – София”,

—   Čehijā: apelācijas tiesa ar rajona tiesas starpniecību,

—   Dānijā: “landsret”,

—   Vācijā: “Oberlandesgericht”,

—   Igaunijā: “ringkonnakohus”,

—   Grieķijā: “Εφετείο”,

—   Spānijā: “Juzgado de Primera Instancia”, kas pieņēmusi apstrīdēto lēmumu, lai “Audiencia Provincial” izlemj pārsūdzību,

—   Francijā:

| a) | “cour d’appel” par lēmumiem, kas atļauj piemērošanu; |
| --- | --- |

a)

“cour d’appel” par lēmumiem, kas atļauj piemērošanu;

| b) | “tribunal de grande instance” tiesas sēdes priekšsēdētājs par lēmumiem, kas noraida piemērošanu, |
| --- | --- |

b)

“tribunal de grande instance” tiesas sēdes priekšsēdētājs par lēmumiem, kas noraida piemērošanu,

—   Īrijā: “High Court”,

—   Itālijā: “corte d’appello”,

—   Kiprā: “Επαρχιακό Δικαστήριο” vai sprieduma par uzturēšanu gadījumā – “Οικογενειακό Δικαστήριο”,

—   Latvijā: apgabaltiesa ar rajona (pilsētas) tiesas starpniecību,

—   Lietuvā: “Lietuvos apeliacinis teismas”,

—   Luksemburgā: “Cour supérieure de justice”, kas darbojas kā apelācijas tiesa civillietās,

—   Ungārijā: vietējā tiesa, kas atrodas apgabaltiesas atrašanās vietā (Budapeštā – “Central District Court of Buda”); pārsūdzību izskata apgabaltiesa (Budapeštā – “Capital Court”),

—   Maltā: “Qorti ta’ l-Appell” saskaņā ar pārsūdzības procedūru, kas noteikta “Kodiċi ta’ Organizzazzjoni u Proċedura Ċivili – Kap.12” vai sprieduma par uzturēšanu gadījumā – “ċitazzjoni” pirms “Prim’ Awla tal-Qorti ivili jew il-Qorti tal-Maġistrati ta’ Għawdex fil-ġurisdizzjoni superjuri tagħha’”,

—   Nīderlandē: “rechtbank”,

—   Austrijā: “Landesgericht” ar “Bezirksgericht” starpniecību,

—   Polijā: “sąd apelacyjny” ar “sąd okręgowy” starpniecību,

—   Portugālē: “Tribunal da Relação”. Pārsūdzības iesniedz, aizpildot pieteikumu saskaņā ar spēkā esošajiem valsts tiesību aktiem, ko iesniedz tiesā, kuras lēmums tiek pārsūdzēts,

—   Rumānijā: “Curte de Apel”,

—   Slovēnijā: “okrožno sodišče”,

—   Slovākijā: apelācijas instances tiesa ar tās rajona tiesas starpniecību, kuras lēmumu pārsūdz,

—   Somijā: “hovioikeus/hovrätt”,

—   Zviedrijā: “Svea hovrätt”,

—   Apvienotajā Karalistē:

a)   Anglijā un Velsā: “High Court of Justice” vai sprieduma par uzturēšanu gadījumā – “Magistrates’ Court”;

b)   Skotijā: “Court of Session” vai sprieduma par uzturēšanu gadījumā – “Sheriff Court”;

c)   Ziemeļīrijā: “High Court of Justice” vai sprieduma par uzturēšanu gadījumā – “Magistrates’ Court”;

d)   Gibraltārā: “Supreme Court of Gibraltar” vai sprieduma par uzturēšanu gadījumā – “Magistrates’ Court”.

IV PIELIKUMS

Pārsūdzības, ko var iesniegt saskaņā ar 44. pantu, ir šādas:

Beļģijā, Grieķijā, Spānijā, Francijā, Itālijā, Luksemburgā un Nīderlandē – pārsūdzība kasācijas kārtībā,

Bulgārijā: “обжалване пред Върховния касационен съд”,

Čehijā: “dovolání” un “žaloba pro zmatečnost”,

Dānijā: pārsūdzība iesniedzama “Højesteret” ar “Procesbevillingsnævnet” atļauju,

Vācijā: “Rechtsbeschwerde”,

Igaunijā: “kassatsioonikaebus”,

Īrijā: pārsūdzība par tiesību jautājumiem iesniedzama “Supreme Court”,

Kiprā: pārsūdzība iesniedzama “Supreme Court”,

Latvijā: pārsūdzība Augstākās tiesas Senātā ar apgabaltiesas starpniecību,

Lietuvā: pārsūdzība iesniedzama “Lietuvos Aukščiausiasis Teismas”,

Ungārijā: “felülvizsgálati kérelem”,

Maltā: turpmāka pārsūdzība citā tiesā nav iespējama; attiecībā uz spriedumiem par uzturēšanu – “Qorti ta’ l-Appell” saskaņā ar pārsūdzības procedūru, kas noteikta “kodiċi ta’ Organizzazzjoni u Procedura Ċivili – Kap. 12”,

Austrijā: “Revisionsrekurs”,

Polijā: “skarga kasacyjna”,

Portugālē: pārsūdzība par tiesību jautājumiem,

Rumānijā: “contestatie in anulare” vai “revizuire”,

Slovēnijā: pārsūdzība iesniedzama “Vrhovno sodišče Republike Slovenije”,

Slovākijā: “dovolanie”,

Somijā: pārsūdzība iesniedzama “korkein oikeus/högsta domstolen”,

Zviedrijā: pārsūdzība iesniedzama “Högsta domstolen”,

Apvienotajā Karalistē: vienreizēja turpmāka pārsūdzība par tiesību jautājumiem.

---

| 23.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 50/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 50/11

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 157/2012

(2012. gada 22. februāris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2535/2001, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1255/1999 attiecībā uz piena un piena produktu importa režīmu un tarifu kvotu atvēršanu, un paredz atkāpi no minētās regulas

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 144. panta 1. punktu un 148. panta c) punktu saistībā ar 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Nolīgumā, kas vēstuļu apmaiņas veidā noslēgts starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti par tādiem lauksaimniecības produktu papildu tirdzniecības atvieglojumiem, kas piešķirami, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu 19. pantu, un kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 2011/818/ES (2), paredzēts palielināt gada beznodokļa tarifu kvotu un attiecināt to uz visiem Norvēģijas izcelsmes sieriem no 2012. gada 1. janvāra. Šīs izmaiņas jāatspoguļo Komisijas Regulas (EK) Nr. 2535/2001 (3) 5. un 19. pantā un minētās regulas I pielikuma H daļā. |
| --- | --- |

(1)

Nolīgumā, kas vēstuļu apmaiņas veidā noslēgts starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti par tādiem lauksaimniecības produktu papildu tirdzniecības atvieglojumiem, kas piešķirami, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu 19. pantu, un kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 2011/818/ES (2), paredzēts palielināt gada beznodokļa tarifu kvotu un attiecināt to uz visiem Norvēģijas izcelsmes sieriem no 2012. gada 1. janvāra. Šīs izmaiņas jāatspoguļo Komisijas Regulas (EK) Nr. 2535/2001 (3) 5. un 19. pantā un minētās regulas I pielikuma H daļā.

| (2) | Pašreizējās kvotas pārvaldības periods ir gads no jūlija līdz jūnijam, turpretī palielinātās kvotas pārvaldības periods būs kalendārais gads. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 2535/2001 6. panta, kurā paredzēts sadalījums divās vienādās daļās, ko veido sešu mēnešu laikposmi, pieejamajā daudzumā 2012. gadam jāņem vērā daudzums 2 000 tonnu apmērā, kas 2011. gadā jau ir ticis piešķirts 2012. gada pirmajai pusei. Tādējādi tikai 1 600 tonnu daudzumam būtu jābūt pieejamam apakšperiodam, kurš organizatorisku iemeslu dēļ sāksies 2012. gada 1. martā. Tomēr šai regulai nevajadzētu skart 2 000 tonnu daudzumu, kas jau ir ticis piešķirts laikposmam no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(2)

Pašreizējās kvotas pārvaldības periods ir gads no jūlija līdz jūnijam, turpretī palielinātās kvotas pārvaldības periods būs kalendārais gads. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 2535/2001 6. panta, kurā paredzēts sadalījums divās vienādās daļās, ko veido sešu mēnešu laikposmi, pieejamajā daudzumā 2012. gadam jāņem vērā daudzums 2 000 tonnu apmērā, kas 2011. gadā jau ir ticis piešķirts 2012. gada pirmajai pusei. Tādējādi tikai 1 600 tonnu daudzumam būtu jābūt pieejamam apakšperiodam, kurš organizatorisku iemeslu dēļ sāksies 2012. gada 1. martā. Tomēr šai regulai nevajadzētu skart 2 000 tonnu daudzumu, kas jau ir ticis piešķirts laikposmam no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 30. jūnijam.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2535/2001 14. panta 1. punkta a) apakšpunktu termiņš importa licenču pieteikumu iesniegšanai par 2012. gada pirmo pusi ir beidzies, tāpēc jāparedz noteikumi par jaunu termiņu importa licenču pieteikumu iesniegšanai un par atkāpi no minētā apakšpunkta attiecībā uz 1 600 tonnu daudzumu apakšperiodam no 2012. gada marta līdz jūnijam. Lai pretendenti, kas jau ir iesnieguši pieteikumus 2011. gada novembrī attiecībā uz 2 000 tonnu daudzumu, netiktu izslēgti jaunajā pieteikšanās posmā, ir lietderīgi paredzēt atkāpi no 6. panta 1. punkta Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulā (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (4). |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2535/2001 14. panta 1. punkta a) apakšpunktu termiņš importa licenču pieteikumu iesniegšanai par 2012. gada pirmo pusi ir beidzies, tāpēc jāparedz noteikumi par jaunu termiņu importa licenču pieteikumu iesniegšanai un par atkāpi no minētā apakšpunkta attiecībā uz 1 600 tonnu daudzumu apakšperiodam no 2012. gada marta līdz jūnijam. Lai pretendenti, kas jau ir iesnieguši pieteikumus 2011. gada novembrī attiecībā uz 2 000 tonnu daudzumu, netiktu izslēgti jaunajā pieteikšanās posmā, ir lietderīgi paredzēt atkāpi no 6. panta 1. punkta Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulā (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (4).

| (4) | Regulas (EK) Nr. 1301/2006 11. panta 1. punktā paredzēts, ka paziņojumi par daudzumiem, uz kuriem attiecas ievešanas atļaujas (importa licences), jāiesniedz divu mēnešu laikā pēc attiecīgo atļauju (licenču) derīguma termiņa beigām. Tomēr labas pārvaldības nolūkā Komisijai šī informācija ir nepieciešama ātrāk. Tāpēc Regulas (EK) Nr. 2535/2001 16. pantā būtu jāparedz atbilstīgs paziņojumu iesniegšanas pienākums. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (EK) Nr. 1301/2006 11. panta 1. punktā paredzēts, ka paziņojumi par daudzumiem, uz kuriem attiecas ievešanas atļaujas (importa licences), jāiesniedz divu mēnešu laikā pēc attiecīgo atļauju (licenču) derīguma termiņa beigām. Tomēr labas pārvaldības nolūkā Komisijai šī informācija ir nepieciešama ātrāk. Tāpēc Regulas (EK) Nr. 2535/2001 16. pantā būtu jāparedz atbilstīgs paziņojumu iesniegšanas pienākums.

| (5) | Tādēļ Regula (EK) Nr. 2535/2001 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ Regula (EK) Nr. 2535/2001 būtu attiecīgi jāgroza.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 2535/2001

Regulu (EK) Nr. 2535/2001 groza šādi:

| 1) | regulas 5. panta h) punktu aizstāj ar šādu:






  “h) | kvotas, kas paredzētas V pielikumā Nolīgumam starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti, kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 2011/818/ES (5), turpmāk – “Nolīgums ar Norvēģiju”; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 5. panta h) punktu aizstāj ar šādu:

“h)

kvotas, kas paredzētas V pielikumā Nolīgumam starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti, kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 2011/818/ES (5), turpmāk – “Nolīgums ar Norvēģiju”;

| 2) | regulas 16. pantā pievieno šādu 5. punktu:
  “5.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1301/2006 11. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta saistībā ar minētā punkta otro daļu, dalībvalstis paziņo Komisijai par daudzumiem, ieskaitot nulles paziņojumus, uz kuriem attiecas to izsniegtās importa licences, 10 darba dienu laikā pēc termiņa beigām to licenču izsniegšanai, kas minētas šā panta 1. punktā.”; |
| --- | --- |

2)

regulas 16. pantā pievieno šādu 5. punktu:

“5.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1301/2006 11. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta saistībā ar minētā punkta otro daļu, dalībvalstis paziņo Komisijai par daudzumiem, ieskaitot nulles paziņojumus, uz kuriem attiecas to izsniegtās importa licences, 10 darba dienu laikā pēc termiņa beigām to licenču izsniegšanai, kas minētas šā panta 1. punktā.”;

| 3) | regulas 19. panta 1. punkta g) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “g) | nosacījumi, kas minēti Nolīguma ar Norvēģiju 9. punktā.”; |
| --- | --- | --- |

3)

regulas 19. panta 1. punkta g) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“g)

nosacījumi, kas minēti Nolīguma ar Norvēģiju 9. punktā.”;

| 4) | I pielikuma H daļu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

4)

I pielikuma H daļu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Atkāpe no Regulas (EK) Nr. 2535/2001 un Regulas (EK) Nr. 1301/2006

1.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 2535/2001 14. panta 1. punkta a) apakšpunkta un Regulas (EK) Nr. 1301/2006 6. panta 1. punkta, kvotai periodam no 2012. gada 1. marta līdz 30. jūnijam attiecībā uz daudzumu 1 600 tonnas, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 2535/2001 I pielikuma H daļā, ko groza ar šās regulas pielikumu, importa licenču pieteikumus var iesniegt no 2012. gada 1. līdz 10. martam.

Šie pieteikumi attiecas uz daudzumu, kas nav mazāks par 10 tonnām.

2.   Importa licences, kas izdotas atbilstīgi 1. punktam, ir derīgas līdz 2012. gada 30. jūnijam.

3. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2012. gada 1. marta.

Tomēr šī regula neskar 2 000 tonnu daudzumu, kas jau ir ticis piešķirts periodam no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 30. jūnijam.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 22. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 327, 9.12.2011., 1. lpp.

2

(3)  OV L 341, 22.12.2001., 29. lpp.

3

(4)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.

4

(5)  OV L 327, 9.12.2011., 1. lpp.”;

5

---

PIELIKUMS

“I. H

TARIFU KVOTAS, UZ KURĀM ATTIECAS NOLĪGUMA AR NORVĒĢIJU I PIELIKUMS

Kvota no janvāra līdz decembrim

| Kvotas numurs | Kombinētās nomenklatūras kods | Apraksts | Muitas nodoklis | Kvota no 2012. gada 1. marta līdz 30. jūnijam
  (tonnās) | Kvota no 2012. gada 1. jūlija līdz 31. decembrim
  (tonnās) | Kvota no 2013. gada 1. janvāra
  (tonnās) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| gada | sešu mēnešu |
| 09.4179 | 0406 | Siers un biezpiens | atbrīvojums | 1 600 | 3 600 | 7 200 | 3 600” |

Kvotas numurs

Kombinētās nomenklatūras kods

Apraksts

Muitas nodoklis

Kvota no 2012. gada 1. marta līdz 30. jūnijam

(tonnās)

Kvota no 2012. gada 1. jūlija līdz 31. decembrim

(tonnās)

Kvota no 2013. gada 1. janvāra

(tonnās)

gada

sešu mēnešu

09.4179

0406

Siers un biezpiens

atbrīvojums

1 600

3 600

7 200

3 600”

---

| 23.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 50/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 50/14

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 158/2012

(2012. gada 22. februāris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 22. februārī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | IL | 107,2 |
| JO | 78,3 |
| MA | 83,6 |
| TN | 77,6 |
| TR | 125,6 |
| ZZ | 94,5 |
| 0707 00 05 | JO | 134,1 |
| MA | 94,2 |
| TR | 169,2 |
| ZZ | 132,5 |
| 0709 93 10 | MA | 63,8 |
| TR | 159,6 |
| ZZ | 111,7 |
| 0805 10 20 | EG | 47,8 |
| IL | 70,4 |
| MA | 50,5 |
| TN | 56,1 |
| TR | 74,1 |
| ZZ | 59,8 |
| 0805 20 10 | IL | 137,1 |
| MA | 89,6 |
| ZZ | 113,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | EG | 83,5 |
| IL | 120,2 |
| MA | 97,2 |
| TR | 69,2 |
| ZZ | 92,5 |
| 0805 50 10 | EG | 74,4 |
| TR | 51,2 |
| ZZ | 62,8 |
| 0808 10 80 | CA | 136,5 |
| CL | 98,4 |
| CN | 98,3 |
| MK | 29,3 |
| US | 149,9 |
| ZZ | 102,5 |
| 0808 30 90 | AR | 108,8 |
| CL | 120,5 |
| CN | 56,7 |
| US | 127,1 |
| ZA | 87,3 |
| ZZ | 100,1 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

IL

107,2

JO

78,3

MA

83,6

TN

77,6

TR

125,6

ZZ

94,5

0707 00 05

JO

134,1

MA

94,2

TR

169,2

ZZ

132,5

0709 93 10

MA

63,8

TR

159,6

ZZ

111,7

0805 10 20

EG

47,8

IL

70,4

MA

50,5

TN

56,1

TR

74,1

ZZ

59,8

0805 20 10

IL

137,1

MA

89,6

ZZ

113,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

EG

83,5

IL

120,2

MA

97,2

TR

69,2

ZZ

92,5

0805 50 10

EG

74,4

TR

51,2

ZZ

62,8

0808 10 80

CA

136,5

CL

98,4

CN

98,3

MK

29,3

US

149,9

ZZ

102,5

0808 30 90

AR

108,8

CL

120,5

CN

56,7

US

127,1

ZA

87,3

ZZ

100,1

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

| 23.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 50/16 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 50/16

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 159/2012

(2012. gada 22. februāris),

ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./2012. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2011./2012. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 (3). Jaunākie grozījumi šajās cenās un nodokļos izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 142/2012 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2011./2012. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 (3). Jaunākie grozījumi šajās cenās un nodokļos izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 142/2012 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 951/2006 36. pantam. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 951/2006 36. pantam.

| (3) | Tā kā šī pasākuma piemērošana jānodrošina iespējami drīzāk pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā, |
| --- | --- |

(3)

Tā kā šī pasākuma piemērošana jānodrošina iespējami drīzāk pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./2012. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 951/2006 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 22. februārī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

2

(3)  OV L 254, 30.9.2011., 12. lpp.

3

(4)  OV L 47, 18.2.2012., 22. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2012. gada 23. februāra piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 12 10 (1) | 44,16 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 44,16 | 1,36 |
| 1701 13 10 (1) | 44,16 | 0,00 |
| 1701 13 90 (1) | 44,16 | 1,66 |
| 1701 14 10 (1) | 44,16 | 0,00 |
| 1701 14 90 (1) | 44,16 | 1,66 |
| 1701 91 00 (2) | 48,40 | 2,95 |
| 1701 99 10 (2) | 48,40 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 48,40 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,48 | 0,23 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 12 10 (1)

44,16

0,00

1701 12 90 (1)

44,16

1,36

1701 13 10 (1)

44,16

0,00

1701 13 90 (1)

44,16

1,66

1701 14 10 (1)

44,16

0,00

1701 14 90 (1)

44,16

1,66

1701 91 00 (2)

48,40

2,95

1701 99 10 (2)

48,40

0,00

1701 99 90 (2)

48,40

0,00

1702 90 95 (3)

0,48

0,23

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

DIREKTĪVAS

| 23.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 50/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 50/18

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2012/4/ES

(2012. gada 22. februāris),

ar kuru groza Direktīvu 2008/43/EK, ar ko saskaņā ar Padomes Direktīvu 93/15/EEK izveido sistēmu civilām vajadzībām paredzētu sprāgstvielu marķēšanai un izsekojamībai

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 5. aprīļa Direktīvu 93/15/EEK par noteikumu saskaņošanu attiecībā uz civilām vajadzībām paredzēto sprāgstvielu laišanu tirgū un pārraudzību (1) un jo īpaši tās 14. panta otrās daļas otro teikumu,

tā kā:

| (1) | Degļi, tostarp Bikforda auklas, kā arī aizdedzes kapseles ietilpst Direktīvas 93/15/EEK piemērošanas jomā, bet tos parasti izmanto pirotehniskos nolūkos, ar sprādzienierīcēm nesaistītām vajadzībām. Lietojot tos veidā, kas nav paredzēts, to ietekme var būt līdzīga pirotehnisko izstrādājumu ietekmei, kam ir zems bīstamības līmenis, tāpēc šāda ietekme ir daudz saudzīgāka nekā cita veida sprāgstvielām. Proporcionalitātes labad degļi, tostarp Bikforda auklas, kā arī aizdedzes kapseles būtu jāizslēdz no sistēmas civilām vajadzībām paredzētu sprāgstvielu marķēšanai un uzraudzībai. |
| --- | --- |

(1)

Degļi, tostarp Bikforda auklas, kā arī aizdedzes kapseles ietilpst Direktīvas 93/15/EEK piemērošanas jomā, bet tos parasti izmanto pirotehniskos nolūkos, ar sprādzienierīcēm nesaistītām vajadzībām. Lietojot tos veidā, kas nav paredzēts, to ietekme var būt līdzīga pirotehnisko izstrādājumu ietekmei, kam ir zems bīstamības līmenis, tāpēc šāda ietekme ir daudz saudzīgāka nekā cita veida sprāgstvielām. Proporcionalitātes labad degļi, tostarp Bikforda auklas, kā arī aizdedzes kapseles būtu jāizslēdz no sistēmas civilām vajadzībām paredzētu sprāgstvielu marķēšanai un uzraudzībai.

| (2) | Lai īstenotu sistēmu civilām vajadzībām paredzētu sprāgstvielu marķēšanai un uzraudzībai, vajadzīgas datorsistēmas, kuru izstrāde ir prasījusi vairāk laika, nekā iesākumā plānots. Lai sprāgstvielu rūpniecība pilnībā izstrādātu, pārbaudītu, apstiprinātu un tādējādi paaugstinātu to elektronisko sistēmu drošību, kas vajadzīgas Komisijas Direktīvas 2008/43/EK (2) īstenošanai, ir nepieciešams atlikt Direktīvas 2008/43/EK piemērošanu. Tāpēc prasība ražotājiem un importētājiem marķēt sprāgstvielas būtu jāpagarina līdz 2013. gada 5. aprīlim. Papildu laiks vajadzīgs, lai visi piegādes ķēdes dalībnieki sāktu lietot vajadzīgās elektroniskās izsekošanas sistēmas. Turklāt sprāgstvielu krājumi ar ilgāku uzglabāšanas termiņu, kas bija ražoti agrāk un kurus nevajadzēja marķēt saskaņā ar Direktīvu 2008/43/EK, vēl būs piegādes ķēdē, un nav lietderīgi uzlikt pienākumu uzņēmumiem veikt dažādu veidu uzskaiti. Datu vākšanas un uzskaites veikšana tāpēc būtu jāatceļ uz trim gadiem līdz 2015. gada 5. aprīlim. |
| --- | --- |

(2)

Lai īstenotu sistēmu civilām vajadzībām paredzētu sprāgstvielu marķēšanai un uzraudzībai, vajadzīgas datorsistēmas, kuru izstrāde ir prasījusi vairāk laika, nekā iesākumā plānots. Lai sprāgstvielu rūpniecība pilnībā izstrādātu, pārbaudītu, apstiprinātu un tādējādi paaugstinātu to elektronisko sistēmu drošību, kas vajadzīgas Komisijas Direktīvas 2008/43/EK (2) īstenošanai, ir nepieciešams atlikt Direktīvas 2008/43/EK piemērošanu. Tāpēc prasība ražotājiem un importētājiem marķēt sprāgstvielas būtu jāpagarina līdz 2013. gada 5. aprīlim. Papildu laiks vajadzīgs, lai visi piegādes ķēdes dalībnieki sāktu lietot vajadzīgās elektroniskās izsekošanas sistēmas. Turklāt sprāgstvielu krājumi ar ilgāku uzglabāšanas termiņu, kas bija ražoti agrāk un kurus nevajadzēja marķēt saskaņā ar Direktīvu 2008/43/EK, vēl būs piegādes ķēdē, un nav lietderīgi uzlikt pienākumu uzņēmumiem veikt dažādu veidu uzskaiti. Datu vākšanas un uzskaites veikšana tāpēc būtu jāatceļ uz trim gadiem līdz 2015. gada 5. aprīlim.

| (3) | Daži izstrādājumi ir pārāk mazi, lai tiem piestiprinātu ražotnes kodu un elektroniski nolasāmu informāciju. Uz citiem izstrādājumiem to formas vai konstrukcijas dēļ ir tehniski neiespējami piestiprināt īpašu marķējumu. Šādos gadījumos prasītais marķējums būtu jāpiestiprina katrai sīkākajai iepakojuma vienībai. Varbūt, ka tehnikas attīstība nākotnē dos iespēju piestiprināt ražotnes kodu un elektroniski nolasāmu informāciju uz šādiem izstrādājumiem. Tāpēc Komisijai līdz 2020. gada beigām būtu jāveic pārskatīšana, lai novērtētu, vai prasīto informāciju var piestiprināt pie ražojuma. |
| --- | --- |

(3)

Daži izstrādājumi ir pārāk mazi, lai tiem piestiprinātu ražotnes kodu un elektroniski nolasāmu informāciju. Uz citiem izstrādājumiem to formas vai konstrukcijas dēļ ir tehniski neiespējami piestiprināt īpašu marķējumu. Šādos gadījumos prasītais marķējums būtu jāpiestiprina katrai sīkākajai iepakojuma vienībai. Varbūt, ka tehnikas attīstība nākotnē dos iespēju piestiprināt ražotnes kodu un elektroniski nolasāmu informāciju uz šādiem izstrādājumiem. Tāpēc Komisijai līdz 2020. gada beigām būtu jāveic pārskatīšana, lai novērtētu, vai prasīto informāciju var piestiprināt pie ražojuma.

| (4) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Direktīva 2008/43/EK. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Direktīva 2008/43/EK.

| (5) | Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Direktīvas 93/15/EK 13. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Direktīvas 93/15/EK 13. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvu 2008/43/EK groza šādi:

| 1) | direktīvas 2. pantam pievieno šādu d), e) un f) apakšpunktu:






  “d) | degļiem, kas ir auklveida, nedetonējošas aizdedzināšanas ietaises; |
| --- | --- | --- |

1)

direktīvas 2. pantam pievieno šādu d), e) un f) apakšpunktu:

“d)

degļiem, kas ir auklveida, nedetonējošas aizdedzināšanas ietaises;

| e) | Bikforda auklām, kas sastāv no smalkgraudaina melna pulvera serdeņa, ko ietver elastīgs austs materiāls ar vienu vai vairākiem ārējiem aizsargapvalkiem un kas, tās aizdedzinot, ar iepriekš noteiktu ātrumu pakāpeniski deg bez ārējas uzliesmošanas; |
| --- | --- |

e)

Bikforda auklām, kas sastāv no smalkgraudaina melna pulvera serdeņa, ko ietver elastīgs austs materiāls ar vienu vai vairākiem ārējiem aizsargapvalkiem un kas, tās aizdedzinot, ar iepriekš noteiktu ātrumu pakāpeniski deg bez ārējas uzliesmošanas;

| f) | aizdedzes kapselēm, kas sastāv no metāla vai plastmasas uzmavas, kura satur nelielu daudzumu ar uzsitienu viegli aizdedzināma sprādzienbīstama maisījuma; kapseles izmanto kājnieku ieroču patronās vai detonatorkapselēs lādiņa izsišanai.”; |
| --- | --- |

f)

aizdedzes kapselēm, kas sastāv no metāla vai plastmasas uzmavas, kura satur nelielu daudzumu ar uzsitienu viegli aizdedzināma sprādzienbīstama maisījuma; kapseles izmanto kājnieku ieroču patronās vai detonatorkapselēs lādiņa izsišanai.”;

| 2) | direktīvas 7. pantu aizstāj ar šādu:
  “7. pants
  Vienkārši detonatori
  Vienkāršiem detonatoriem īpašais marķējums ir uzlīme vai tieša uzdruka, vai zīmogs uz detonatora apvāka. Atbilstošu uzlīmi piestiprina katrai detonatoru kastei.
  Turklāt uzņēmumi var izmantot pasīvu inertu elektronisku plāksnīti, ko piestiprina katram detonatoram, un atbilstošu plāksnīti piestiprina katrai detonatoru kastei.”; |
| --- | --- |

2)

direktīvas 7. pantu aizstāj ar šādu:

“7. pants

Vienkārši detonatori

Vienkāršiem detonatoriem īpašais marķējums ir uzlīme vai tieša uzdruka, vai zīmogs uz detonatora apvāka. Atbilstošu uzlīmi piestiprina katrai detonatoru kastei.

Turklāt uzņēmumi var izmantot pasīvu inertu elektronisku plāksnīti, ko piestiprina katram detonatoram, un atbilstošu plāksnīti piestiprina katrai detonatoru kastei.”;

| 3) | direktīvas 9. un 10. pantu aizstāj ar šādiem:
  “9. pants
  Kapseles un pastiprinātāji
  Kapselēm (primers), izņemot 2. pantā minētās, un pastiprinātājiem (boosters) īpašais marķējums ir uzlīme vai tieša uzdruka uz katras kapseles vai pastiprinātāja. Atbilstošu uzlīmi piestiprina katrai kapseļu vai pastiprinātāju kastei.
  Turklāt uzņēmumi var izmantot pasīvu inertu elektronisku plāksnīti, ko piestiprina katrai kapselei vai pastiprinātājam, un atbilstošu plāksnīti piestiprina katrai kapseļu vai pastiprinātāju kastei.
  10. pants
  Detonējošās auklas
  Detonējošām auklām īpašais marķējums ir uzlīme vai tieša uzdruka uz katras spoles. Īpašo marķējumu uzliek ik pēc pieciem metriem vai nu uz detonējošās auklas ārējās virsmas, vai uz presētās iekšējās plastmasas kārtas tieši zem detonējošās auklas ārējām šķiedrām. Atbilstošu uzlīmi piestiprina katrai detonējošo auklu kastei.
  Turklāt uzņēmumi var izmantot pasīvu inertu elektronisku plāksnīti, ko iestiprina auklā, un atbilstošu plāksnīti piestiprina katrai detonējošo auklu kastei.”; |
| --- | --- |

3)

direktīvas 9. un 10. pantu aizstāj ar šādiem:

“9. pants

Kapseles un pastiprinātāji

Kapselēm (primers), izņemot 2. pantā minētās, un pastiprinātājiem (boosters) īpašais marķējums ir uzlīme vai tieša uzdruka uz katras kapseles vai pastiprinātāja. Atbilstošu uzlīmi piestiprina katrai kapseļu vai pastiprinātāju kastei.

Turklāt uzņēmumi var izmantot pasīvu inertu elektronisku plāksnīti, ko piestiprina katrai kapselei vai pastiprinātājam, un atbilstošu plāksnīti piestiprina katrai kapseļu vai pastiprinātāju kastei.

10. pants

Detonējošās auklas

Detonējošām auklām īpašais marķējums ir uzlīme vai tieša uzdruka uz katras spoles. Īpašo marķējumu uzliek ik pēc pieciem metriem vai nu uz detonējošās auklas ārējās virsmas, vai uz presētās iekšējās plastmasas kārtas tieši zem detonējošās auklas ārējām šķiedrām. Atbilstošu uzlīmi piestiprina katrai detonējošo auklu kastei.

Turklāt uzņēmumi var izmantot pasīvu inertu elektronisku plāksnīti, ko iestiprina auklā, un atbilstošu plāksnīti piestiprina katrai detonējošo auklu kastei.”;

| 4) | direktīvas 15. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:
  “Šos noteikumus dalībvalstis piemēro no 2013. gada 5. aprīļa. Tomēr noteikumus, kas jāpiemēro saskaņā ar 3. panta 6. punktu un 13. un 14. pantu, piemēro no 2015. gada 5. aprīļa.”; |
| --- | --- |

4)

direktīvas 15. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Šos noteikumus dalībvalstis piemēro no 2013. gada 5. aprīļa. Tomēr noteikumus, kas jāpiemēro saskaņā ar 3. panta 6. punktu un 13. un 14. pantu, piemēro no 2015. gada 5. aprīļa.”;

| 5) | direktīvā iekļauj šādu 15.a pantu:
  “15.a pants
  Komisija līdz 2020. gada 31. decembrim veic pārskatīšanu, lai novērtētu, vai tehnikas attīstība dod iespēju anulēt atkāpes, kas noteiktas pielikuma 3. punktā.”; |
| --- | --- |

5)

direktīvā iekļauj šādu 15.a pantu:

“15.a pants

Komisija līdz 2020. gada 31. decembrim veic pārskatīšanu, lai novērtētu, vai tehnikas attīstība dod iespēju anulēt atkāpes, kas noteiktas pielikuma 3. punktā.”;

| 6) | direktīvas pielikuma 3. punktā pievieno šādas daļas:
  “Izstrādājumiem, kas ir pārāk mazi, lai tiem piestiprinātu informāciju saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunkta i) un ii) punktu un 2. punktu, vai uz kuriem to formas vai konstrukcijas dēļ ir tehniski neiespējami piestiprināt īpašo marķējumu, to piestiprina uz katras sīkākās iepakojuma vienības.
  Katru sīkāko iepakojuma vienību aizzīmogo.
  Visus vienkāršos detonatorus vai pastiprinātājus, uz kuriem attiecas otrās daļas atbrīvojums, marķē tā, lai marķējums būtu noturīgs un skaidri salasāms un saturētu informāciju, kas noteikta 1. punkta b) apakšpunkta i) un ii) punktā. Vienkāršo detonatoru un pastiprinātāju skaitu uzdrukā uz sīkākās iepakojuma vienības.
  Katru detonējošo auklu, uz kuru attiecas otrās daļas atbrīvojums, marķē ar īpašo marķējumu uz ruļļa vai spoles un – attiecīgā gadījumā – uz sīkākās iepakojuma vienības.” |
| --- | --- |

6)

direktīvas pielikuma 3. punktā pievieno šādas daļas:

“Izstrādājumiem, kas ir pārāk mazi, lai tiem piestiprinātu informāciju saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunkta i) un ii) punktu un 2. punktu, vai uz kuriem to formas vai konstrukcijas dēļ ir tehniski neiespējami piestiprināt īpašo marķējumu, to piestiprina uz katras sīkākās iepakojuma vienības.

Katru sīkāko iepakojuma vienību aizzīmogo.

Visus vienkāršos detonatorus vai pastiprinātājus, uz kuriem attiecas otrās daļas atbrīvojums, marķē tā, lai marķējums būtu noturīgs un skaidri salasāms un saturētu informāciju, kas noteikta 1. punkta b) apakšpunkta i) un ii) punktā. Vienkāršo detonatoru un pastiprinātāju skaitu uzdrukā uz sīkākās iepakojuma vienības.

Katru detonējošo auklu, uz kuru attiecas otrās daļas atbrīvojums, marķē ar īpašo marķējumu uz ruļļa vai spoles un – attiecīgā gadījumā – uz sīkākās iepakojuma vienības.”

2. pants

1.   Dalībvalstis vēlākais līdz 2012. gada 4. aprīlim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmu Komisijai minēto noteikumu tekstu, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.

Tās piemēro minētos noteikumus no 2013. gada 5. aprīļa.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara zināmus Komisijai savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2012. gada 22. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 121, 15.5.1993., 20. lpp.

1

(2)  OV L 94, 5.4.2008., 8. lpp.

2

---

LĒMUMI

| 23.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 50/21 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 50/21

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2011. gada 20. aprīlis)

par valsts atbalstu C 19/09 (ex N 64/09), ko Dānija paredz īsteno TV2 Danmark A/S pārstrukturēšanai

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 2614)

(Autentisks ir tikai teksts dāņu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2012/109/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (1) un, jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un, jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

aicinot ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes saskaņā ar šiem noteikumiem (2), un ņemot vērā saņemtās piezīmes,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Komisija 2008. gada 4. augustā paziņoja Dānijai par savu lēmumu necelt iebildumus pret glābšanas atbalstu, kas TV2 Danmark A/S bija jāpiešķir kredīta veidā, kura kopējā summa ir DKK 1 000 miljoni (turpmāk tekstā – “lēmums par glābšanas atbalstu”) (3). Šajā lēmumā ir atzīts, ka plānotais atbalsts ir saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu (pašreizējā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu) un jo īpaši ar Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai paredzētajiem noteikumiem (4) (turpmāk tekstā – “pamatnostādnes”). |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2008. gada 4. augustā paziņoja Dānijai par savu lēmumu necelt iebildumus pret glābšanas atbalstu, kas TV2 Danmark A/S bija jāpiešķir kredīta veidā, kura kopējā summa ir DKK 1 000 miljoni (turpmāk tekstā – “lēmums par glābšanas atbalstu”) (3). Šajā lēmumā ir atzīts, ka plānotais atbalsts ir saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu (pašreizējā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu) un jo īpaši ar Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai paredzētajiem noteikumiem (4) (turpmāk tekstā – “pamatnostādnes”).

| (2) | Saskaņā ar lēmumu par glābšanas atbalstu un šīm pamatnostādnēm bija jāiesniedz Komisijai pārstrukturēšanas plāns vai likvidācijas plāns, vai apliecinājums tam, ka aizdevums ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc glābšanas atbalsta pasākuma apstiprināšanas, t. i., ne vēlāk kā līdz 2009. gada 4. februārim, ir pilnībā atmaksāts. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar lēmumu par glābšanas atbalstu un šīm pamatnostādnēm bija jāiesniedz Komisijai pārstrukturēšanas plāns vai likvidācijas plāns, vai apliecinājums tam, ka aizdevums ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc glābšanas atbalsta pasākuma apstiprināšanas, t. i., ne vēlāk kā līdz 2009. gada 4. februārim, ir pilnībā atmaksāts.

| (3) | Dānija 2009. gada 4. februārī saskaņā ar EK Līguma 88. panta 3. punktu (pašreizējo LESD 108. panta 3. punktu) paziņoja Komisijai par savu lēmumu īstenot pārstrukturēšanas plānu attiecībā uz TV2 Danmark A/S. |
| --- | --- |

(3)

Dānija 2009. gada 4. februārī saskaņā ar EK Līguma 88. panta 3. punktu (pašreizējo LESD 108. panta 3. punktu) paziņoja Komisijai par savu lēmumu īstenot pārstrukturēšanas plānu attiecībā uz TV2 Danmark A/S.

| (4) | Ar 2009. gada 2. jūlija vēstuli Komisija informēja Dāniju par savu lēmumu uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā (pašreizējā LESD 108. panta 2. punktā) paredzēto procedūru attiecībā uz šo atbalstu. |
| --- | --- |

(4)

Ar 2009. gada 2. jūlija vēstuli Komisija informēja Dāniju par savu lēmumu uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā (pašreizējā LESD 108. panta 2. punktā) paredzēto procedūru attiecībā uz šo atbalstu.

| (5) | Komisijas lēmums sākt šo procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (5). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas lēmums sākt šo procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (5). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes.

| (6) | Komisija šajā jautājumā ir saņēmusi piezīmes no šādām ieinteresētajām personām:







  — | 1.10.2009. | TDC A/S un YouSee, |
| --- | --- | --- | --- |
| — | 1.10.2009. | Canal Digital Danmark, |
| — | 1.10.2009. | MTV Networks, |
| — | 2.10.2009. | Niels Jorgen Langkilde, |
| — | 2.10.2009. | Boxer TV, |
| — | 2.10.2009. | Discovery Networks Nordic, |
| — | 2.10.2009. | TV2 Danmark (atbalsta līdzekļu saņēmējs), |
| — | 2.10.2009. | MTG Viasat (kas kopā ar 2009. gada 15. oktobra vēstuli iesniedza papildu pielikumus), |
| — | 2.10.2009. | Danish Cable Television Association, |
| — | 2.10.2009. | SBS Broadcasting Networks Ltd un SBS TV A/S, |
| — | 7.10.2009. | Telia Stofa A/S. |

(6)

Komisija šajā jautājumā ir saņēmusi piezīmes no šādām ieinteresētajām personām:

—

1.10.2009.

TDC A/S un YouSee,

—

1.10.2009.

Canal Digital Danmark,

—

1.10.2009.

MTV Networks,

—

2.10.2009.

Niels Jorgen Langkilde,

—

2.10.2009.

Boxer TV,

—

2.10.2009.

Discovery Networks Nordic,

—

2.10.2009.

TV2 Danmark (atbalsta līdzekļu saņēmējs),

—

2.10.2009.

MTG Viasat (kas kopā ar 2009. gada 15. oktobra vēstuli iesniedza papildu pielikumus),

—

2.10.2009.

Danish Cable Television Association,

—

2.10.2009.

SBS Broadcasting Networks Ltd un SBS TV A/S,

—

7.10.2009.

Telia Stofa A/S.

| (7) | Komisija šīs piezīmes 2009. gada 27. oktobrī nosūtīja Dānijai. Uzņēmuma Telia Stofa novēlotās piezīmes tika nosūtītas Dānijai 2009. gada 30. novembrī. Dānijai tika sniegta iespēja uz tām atbildēt, un Komisija piezīmes no Dānijas saņēma divās vēstulēs, kurās ir izklāstīti dažādi aspekti, kas tika skarti trešo personu piezīmēs, proti, Dānijas valdības 2010. gada 29. janvāra vēstulē, kas tika saņemta no tās pastāvīgās pārstāvniecības un kuras saņemšana ir reģistrēta 2010. gada 23. februārī, un 2010. gada 29. marta vēstulē, kuras saņemšana ir reģistrēta 2010. gada 30. martā, savukārt šīs vēstules pielikumu saņemšana tika reģistrēta 2010. gada 14. aprīlī. Dānijas valdība 2010. gada 8. jūnijā sniedza papildu informāciju par to, ka tā ir apstiprinājusi jaunu nolīgumu plašsaziņas līdzekļu politikas jomā 2011.–2014. gadam. |
| --- | --- |

(7)

Komisija šīs piezīmes 2009. gada 27. oktobrī nosūtīja Dānijai. Uzņēmuma Telia Stofa novēlotās piezīmes tika nosūtītas Dānijai 2009. gada 30. novembrī. Dānijai tika sniegta iespēja uz tām atbildēt, un Komisija piezīmes no Dānijas saņēma divās vēstulēs, kurās ir izklāstīti dažādi aspekti, kas tika skarti trešo personu piezīmēs, proti, Dānijas valdības 2010. gada 29. janvāra vēstulē, kas tika saņemta no tās pastāvīgās pārstāvniecības un kuras saņemšana ir reģistrēta 2010. gada 23. februārī, un 2010. gada 29. marta vēstulē, kuras saņemšana ir reģistrēta 2010. gada 30. martā, savukārt šīs vēstules pielikumu saņemšana tika reģistrēta 2010. gada 14. aprīlī. Dānijas valdība 2010. gada 8. jūnijā sniedza papildu informāciju par to, ka tā ir apstiprinājusi jaunu nolīgumu plašsaziņas līdzekļu politikas jomā 2011.–2014. gadam.

| (8) | Uzņēmums TV2 Danmark A/S2010. gada 9. jūnijā iesniedza informatīvo memorandu par TV2 kanāla apraides tīkla pārdošanu. |
| --- | --- |

(8)

Uzņēmums TV2 Danmark A/S2010. gada 9. jūnijā iesniedza informatīvo memorandu par TV2 kanāla apraides tīkla pārdošanu.

| (9) | Komisija 2010. gada 8. jūnijā rīkoja sanāksmi ar atbalsta saņēmēju “TV2 Danmark A/S”. Pēc šīs sanāksmes Komisija 2010. gada 30. jūnijā nosūtīja Dānijai jautājumus, uz kuriem Dānija atbildes sniedza 2010. gada 9. jūlija vēstulē. |
| --- | --- |

(9)

Komisija 2010. gada 8. jūnijā rīkoja sanāksmi ar atbalsta saņēmēju “TV2 Danmark A/S”. Pēc šīs sanāksmes Komisija 2010. gada 30. jūnijā nosūtīja Dānijai jautājumus, uz kuriem Dānija atbildes sniedza 2010. gada 9. jūlija vēstulē.

| (10) | Uzņēmums Viasat2010. gada 26. maija e-pasta vēstulē un parastajās vēstulēs, kas reģistrētas 2010. gada 1. jūnijā un 2010. gada 6. jūlijā, iesniedza papildu informāciju. |
| --- | --- |

(10)

Uzņēmums Viasat2010. gada 26. maija e-pasta vēstulē un parastajās vēstulēs, kas reģistrētas 2010. gada 1. jūnijā un 2010. gada 6. jūlijā, iesniedza papildu informāciju.

| (11) | Pēc tam, kad Komisija 2010. gada 23. un 28. jūlijā uzdeva papildu jautājumus, Dānija 2010. gada 17. augustā iesniedza atbildes uz šiem jautājumiem. Komisija 2010. gada 14. septembrī rīkoja sanāksmi ar Dāniju, un pēc šīs sanāksmes Dānija iesniedza papildu piezīmes vēstulē, kas datēta ar 2010. gada 15. oktobri. |
| --- | --- |

(11)

Pēc tam, kad Komisija 2010. gada 23. un 28. jūlijā uzdeva papildu jautājumus, Dānija 2010. gada 17. augustā iesniedza atbildes uz šiem jautājumiem. Komisija 2010. gada 14. septembrī rīkoja sanāksmi ar Dāniju, un pēc šīs sanāksmes Dānija iesniedza papildu piezīmes vēstulē, kas datēta ar 2010. gada 15. oktobri.

| (12) | Uzņēmums Viasat2010. gada 22. decembrī iesniedza Komisijai papildu informāciju, savukārt uzņēmums SBS papildu informāciju iesniedza 2011. gada 7. februārī. |
| --- | --- |

(12)

Uzņēmums Viasat2010. gada 22. decembrī iesniedza Komisijai papildu informāciju, savukārt uzņēmums SBS papildu informāciju iesniedza 2011. gada 7. februārī.

| (13) | Komisija 2011. gada 14. janvārī nosūtīja informācijas pieprasījumu Dānijai, uz kuru tā atbildēja 2011. gada 3. februāra vēstulē. Dānija savā 2011. gada 28. janvāra vēstulē lūdza rīkot atkārtotu sanāksmi. Minētā sanāksme notika 2011. gada 7. februārī. Dānija iesniedza papildu informāciju 2011. gada 24. februārī. |
| --- | --- |

(13)

Komisija 2011. gada 14. janvārī nosūtīja informācijas pieprasījumu Dānijai, uz kuru tā atbildēja 2011. gada 3. februāra vēstulē. Dānija savā 2011. gada 28. janvāra vēstulē lūdza rīkot atkārtotu sanāksmi. Minētā sanāksme notika 2011. gada 7. februārī. Dānija iesniedza papildu informāciju 2011. gada 24. februārī.

| (14) | Pēc Dānijas iestāžu pieprasījuma 2011. gada 4. martā tika rīkota vēl viena sanāksme. Pēc šīs sanāksmes Dānija iesniedza vēl papildu informāciju vēstulēs, kuru saņemšana tika reģistrēta 2011. gada 11., 17. un 18. martā un 2011. gada 6. un 14. aprīlī. Dānija savā 2011. gada 11. marta vēstulē informēja Komisiju, ka atsevišķas pārstrukturēšanas plāna daļas netiks īstenotas (uzņēmums TV2 Alene Card – turpmāk paskaidrots sīkāk). Dānija 2011. gada 17. un 18. martā un 6. un 14. aprīlī iesniedza koriģētos finanšu datus, ņemot vērā minēto grozījumu. |
| --- | --- |

(14)

Pēc Dānijas iestāžu pieprasījuma 2011. gada 4. martā tika rīkota vēl viena sanāksme. Pēc šīs sanāksmes Dānija iesniedza vēl papildu informāciju vēstulēs, kuru saņemšana tika reģistrēta 2011. gada 11., 17. un 18. martā un 2011. gada 6. un 14. aprīlī. Dānija savā 2011. gada 11. marta vēstulē informēja Komisiju, ka atsevišķas pārstrukturēšanas plāna daļas netiks īstenotas (uzņēmums TV2 Alene Card – turpmāk paskaidrots sīkāk). Dānija 2011. gada 17. un 18. martā un 6. un 14. aprīlī iesniedza koriģētos finanšu datus, ņemot vērā minēto grozījumu.

| (15) | Turklāt jāņem vērā arī tas, ka 2009. gada 24. martā uzņēmums Viasat Broadcasting UK Ltd cēla prasību Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesā (pašreizējā Vispārējā tiesa) (6), lūdzot atcelt glābšanas atbalsta lēmumu. Turklāt 2009. gada 15. maijā uzņēmums Viasat Broadcasting UK Ltd lūdza Komisiju sākt tiesvedību saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu, lai panāktu glābšanas atbalsta lēmuma atsaukšanu (7). Šīs tiesvedības attiecas uz citu lēmumu un netraucē Komisijai pieņemt nostāju jautājumā par pārstrukturēšanas plānu. Tomēr ar 2010. gada 17. maija rīkojumu tiesvedība šajā lietā tika apturēta līdz brīdim, kad Komisija būs pieņēmusi galīgo lēmumu pārstrukturēšanas lietā (8). |
| --- | --- |

(15)

Turklāt jāņem vērā arī tas, ka 2009. gada 24. martā uzņēmums Viasat Broadcasting UK Ltd cēla prasību Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesā (pašreizējā Vispārējā tiesa) (6), lūdzot atcelt glābšanas atbalsta lēmumu. Turklāt 2009. gada 15. maijā uzņēmums Viasat Broadcasting UK Ltd lūdza Komisiju sākt tiesvedību saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu, lai panāktu glābšanas atbalsta lēmuma atsaukšanu (7). Šīs tiesvedības attiecas uz citu lēmumu un netraucē Komisijai pieņemt nostāju jautājumā par pārstrukturēšanas plānu. Tomēr ar 2010. gada 17. maija rīkojumu tiesvedība šajā lietā tika apturēta līdz brīdim, kad Komisija būs pieņēmusi galīgo lēmumu pārstrukturēšanas lietā (8).

| (16) | Uzņēmums MTG un Viasat2009. gada 14. decembrī iesniedza sūdzību, kurā tie apgalvo, ka, ieviešot lietošanas maksu TV2 kanālam, Dānija cita starpā pārkāpj LESD 106. un 102. pantu. |
| --- | --- |

(16)

Uzņēmums MTG un Viasat2009. gada 14. decembrī iesniedza sūdzību, kurā tie apgalvo, ka, ieviešot lietošanas maksu TV2 kanālam, Dānija cita starpā pārkāpj LESD 106. un 102. pantu.

II.   ATBALSTA SAŅĒMĒJS – UZŅĒMUMS TV2 DANMARK A/S

| (17) | Uzņēmums TV2 Danmark A/S 2003. gadā ieguva privātas sabiedrības ar ierobežotu atbildību juridisko statusu, kas pilnībā pieder Dānijas valstij. Uzņēmums pārņēma saimniecisko darbību no 1986. gadā izveidotās neatkarīgās sabiedriskās organizācijas TV2. Uzņēmumam “Danmark A/S” pieder daļas vairākos atšķirīgos uzņēmumos, tostarp tai pilnībā piederošos meitasuzņēmumos, saistītajos uzņēmumos, kopuzņēmumos, kā arī tas ir mazākuma akciju daļas turētājs sabiedrībās. Uzņēmums TV2 Danmark A/S (turpmāk tekstā – TV2) ir koncerna TV2 mātes uzņēmums, un tas nodrošina sabiedriskās televīzijas kanāla TV2 darbību (turpmāk tekstā arī – “galvenais kanāls”). |
| --- | --- |

(17)

Uzņēmums TV2 Danmark A/S 2003. gadā ieguva privātas sabiedrības ar ierobežotu atbildību juridisko statusu, kas pilnībā pieder Dānijas valstij. Uzņēmums pārņēma saimniecisko darbību no 1986. gadā izveidotās neatkarīgās sabiedriskās organizācijas TV2. Uzņēmumam “Danmark A/S” pieder daļas vairākos atšķirīgos uzņēmumos, tostarp tai pilnībā piederošos meitasuzņēmumos, saistītajos uzņēmumos, kopuzņēmumos, kā arī tas ir mazākuma akciju daļas turētājs sabiedrībās. Uzņēmums TV2 Danmark A/S (turpmāk tekstā – TV2) ir koncerna TV2 mātes uzņēmums, un tas nodrošina sabiedriskās televīzijas kanāla TV2 darbību (turpmāk tekstā arī – “galvenais kanāls”).

| (18) | Pašreizējais uzņēmējdarbības modelis.
  TV2 galveno kanālu iepriekš finansēja, iekasējot televīzijas licenču nodevas un ieņēmumus no reklāmas. Tomēr, lai gan reģionālos kanālus šādā veidā daļēji finansē joprojām, galvenā kanāla finansēšana, iekasējot televīzijas licenču nodevas, tika pārtraukta 2004. gada jūlijā un tika saglabāti tikai ieņēmumi no reklāmas. Minētie ieņēmumi no reklāmas pašlaik ir vienīgais galvenā kanāla ienākumu avots, izņemot no komerckanāliem saņemtās peļņas daļu. TV2 pašlaik nav atļauts iekasēt abonēšanas maksu par tā galveno kanālu. |
| --- | --- |

(18)

Pašreizējais uzņēmējdarbības modelis.
  TV2 galveno kanālu iepriekš finansēja, iekasējot televīzijas licenču nodevas un ieņēmumus no reklāmas. Tomēr, lai gan reģionālos kanālus šādā veidā daļēji finansē joprojām, galvenā kanāla finansēšana, iekasējot televīzijas licenču nodevas, tika pārtraukta 2004. gada jūlijā un tika saglabāti tikai ieņēmumi no reklāmas. Minētie ieņēmumi no reklāmas pašlaik ir vienīgais galvenā kanāla ienākumu avots, izņemot no komerckanāliem saņemtās peļņas daļu. TV2 pašlaik nav atļauts iekasēt abonēšanas maksu par tā galveno kanālu.

| (19) | Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Saskaņā ar Dānijas Apraides likuma 38.a panta 1. punktu TV2 ir pienākums sniegt sabiedriskos pakalpojumus, un šajā punktā teikts, ka “sabiedrisko programmu darbību plašākai sabiedrībai nodrošina saskaņā ar 10. pantā minētajiem principiem”. Šīs vispārējās saistības ir papildinātas ar sīkākiem aprakstiem sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja licencē un tās pielikumiem. |
| --- | --- |

(19)

Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Saskaņā ar Dānijas Apraides likuma 38.a panta 1. punktu TV2 ir pienākums sniegt sabiedriskos pakalpojumus, un šajā punktā teikts, ka “sabiedrisko programmu darbību plašākai sabiedrībai nodrošina saskaņā ar 10. pantā minētajiem principiem”. Šīs vispārējās saistības ir papildinātas ar sīkākiem aprakstiem sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja licencē un tās pielikumiem.

| (20) | Komisija apstiprināja (9), un šajā ziņā to atbalstīja Vispārējā tiesa (10), ka TV2 galvenais kanāls ievēro sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. TV2 sabiedrisko pakalpojumu darbības veids rada tam vairāk nekā [...] (11) no tā izmaksām (12). |
| --- | --- |

(20)

Komisija apstiprināja (9), un šajā ziņā to atbalstīja Vispārējā tiesa (10), ka TV2 galvenais kanāls ievēro sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. TV2 sabiedrisko pakalpojumu darbības veids rada tam vairāk nekā [...] (11) no tā izmaksām (12).

| (21) | Turklāt TV2 galvenajam kanālam vēl ir jāpilda arī sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kas paredz nodrošināt reģionālo programmu apraidi saskaņā ar TV2 sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja licences 2.5. punktu (13). Reģionālo programmu saturu veido TV2 reģionālās raidstacijas. Šīs astoņas reģionālās stacijas darbojas neatkarīgi no TV2. To darbību regulē Dānijas Apraides likuma 31. pants un turpmākie panti. (14). Katrā no astoņām reģionālajām TV2 raidstacijām darbojas pārstāvju padome, kuras sastāvā ir pārstāvēti dažādi attiecīgā reģiona kultūras un sabiedrības aspekti. TV2 pārstāvji nedrīkst piedalīties šajās pārstāvju padomes sanāksmēs. Reģionālajām raidstacijām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas darbība ir uzticēta saskaņā ar Dānijas Apraides likuma 31. pantu un turpmākajiem pantiem un, veidojot programmas, tām ir jāakcentē sava reģionālā piederība. Šo raidstaciju darbību galvenokārt finansē, iekasējot televīzijas licenču nodevas (15). TV2 ir noteikts pienākums pārraidīt šīs reģionālās programmas TV2 parastās programmu plūsmas “logos” (16). TV2 nevar ietekmēt TV formāta izvēli, piemēram, lai nodrošinātu saskaņotību ar vispārējo TV programmu veidošanu galvenajā kanālā. Valsts un reģionālā līmeņa programmu starplaikos TV2 pārraida reklāmas, kas ir vērstas uz reģionālo tirgu, un tas saglabā ieņēmumus no šīs reklāmas. |
| --- | --- |

(21)

Turklāt TV2 galvenajam kanālam vēl ir jāpilda arī sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kas paredz nodrošināt reģionālo programmu apraidi saskaņā ar TV2 sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja licences 2.5. punktu (13). Reģionālo programmu saturu veido TV2 reģionālās raidstacijas. Šīs astoņas reģionālās stacijas darbojas neatkarīgi no TV2. To darbību regulē Dānijas Apraides likuma 31. pants un turpmākie panti. (14). Katrā no astoņām reģionālajām TV2 raidstacijām darbojas pārstāvju padome, kuras sastāvā ir pārstāvēti dažādi attiecīgā reģiona kultūras un sabiedrības aspekti. TV2 pārstāvji nedrīkst piedalīties šajās pārstāvju padomes sanāksmēs. Reģionālajām raidstacijām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas darbība ir uzticēta saskaņā ar Dānijas Apraides likuma 31. pantu un turpmākajiem pantiem un, veidojot programmas, tām ir jāakcentē sava reģionālā piederība. Šo raidstaciju darbību galvenokārt finansē, iekasējot televīzijas licenču nodevas (15). TV2 ir noteikts pienākums pārraidīt šīs reģionālās programmas TV2 parastās programmu plūsmas “logos” (16). TV2 nevar ietekmēt TV formāta izvēli, piemēram, lai nodrošinātu saskaņotību ar vispārējo TV programmu veidošanu galvenajā kanālā. Valsts un reģionālā līmeņa programmu starplaikos TV2 pārraida reklāmas, kas ir vērstas uz reģionālo tirgu, un tas saglabā ieņēmumus no šīs reklāmas.

| (22) | Apraides pienākums. Saskaņā ar Dānijas Apraides likuma 6. pantu pašlaik uz galveno kanālu attiecas apraides pienākums, saskaņā ar kuru ar satelītu piegādātās antenu televīzijas ģenerālsistēmu (SMATV) izplatītājiem (tostarp komerciālajiem kabeļtīklu izplatītājiem) visās to piedāvājumu paketēs ir jānodrošina piekļuve noteikumā minētajiem kanāliem (proti, TV2 un DR) (17).
  Televīzijas pakalpojumu izplatītājiem, kuri izmanto satelītu kā izplatīšanas platformu, nebija pienākuma iekļaut TV2 galveno kanālu savās programmu paketēs, tomēr tie izvēlējās to iekļaut, jo šis kanāls ir ļoti populārs (18). |
| --- | --- |

(22)

Apraides pienākums. Saskaņā ar Dānijas Apraides likuma 6. pantu pašlaik uz galveno kanālu attiecas apraides pienākums, saskaņā ar kuru ar satelītu piegādātās antenu televīzijas ģenerālsistēmu (SMATV) izplatītājiem (tostarp komerciālajiem kabeļtīklu izplatītājiem) visās to piedāvājumu paketēs ir jānodrošina piekļuve noteikumā minētajiem kanāliem (proti, TV2 un DR) (17).

Televīzijas pakalpojumu izplatītājiem, kuri izmanto satelītu kā izplatīšanas platformu, nebija pienākuma iekļaut TV2 galveno kanālu savās programmu paketēs, tomēr tie izvēlējās to iekļaut, jo šis kanāls ir ļoti populārs (18).

| (23) | Televīzijas pakalpojumu izplatīšana Dānijā. Televīzijas pakalpojumi Dānijā tiek izplatīti piecos dažādos veidos atkarībā no alternatīviem TV signāla uztveršanas līdzekļiem. Izplatīšana tiek veikta, izmantojot kabeļu sistēmas (izplatītāji YouSee un Sofa) un SMATV (vietējie kabeļtelevīzijas izplatītāji) sistēmu, paraboliskas satelītantenas (Viasat un Canal Digital), platjoslas (IPTV) un virszemes apraidi. No 2009. gada 1. novembra tika atslēgts analogās virszemes apraides signāls un Dānijas virszemes TV signāli tika pārveidoti par ciparu virszemes apraides signāliem. Konkursā par komercdarbības zonas kontroles uzņēmuma tiesībām uzvarēja uzņēmums Boxkeeper, un tas ir atbildīgs par abonēšanas maksas kanālu pārraidīšanu virszemes tīklā. Pašlaik TV2 galveno kanālu pārraida bezmaksas televīzijas kanālos, neiekasējot abonēšanas maksu par tā skatīšanos (19). |
| --- | --- |

(23)

Televīzijas pakalpojumu izplatīšana Dānijā. Televīzijas pakalpojumi Dānijā tiek izplatīti piecos dažādos veidos atkarībā no alternatīviem TV signāla uztveršanas līdzekļiem. Izplatīšana tiek veikta, izmantojot kabeļu sistēmas (izplatītāji YouSee un Sofa) un SMATV (vietējie kabeļtelevīzijas izplatītāji) sistēmu, paraboliskas satelītantenas (Viasat un Canal Digital), platjoslas (IPTV) un virszemes apraidi. No 2009. gada 1. novembra tika atslēgts analogās virszemes apraides signāls un Dānijas virszemes TV signāli tika pārveidoti par ciparu virszemes apraides signāliem. Konkursā par komercdarbības zonas kontroles uzņēmuma tiesībām uzvarēja uzņēmums Boxkeeper, un tas ir atbildīgs par abonēšanas maksas kanālu pārraidīšanu virszemes tīklā. Pašlaik TV2 galveno kanālu pārraida bezmaksas televīzijas kanālos, neiekasējot abonēšanas maksu par tā skatīšanos (19).

| (24) | TV2 pamatdarbības jomas.
  TV2 galvenokārt darbojas TV reklāmas pārraidīšanas un pārdošanas jomā. Tas arī iepērk un pārdod audiovizuālās tiesības starptautiskos tirgos (piemēram, Euro 2008 čempionāts vai Olimpiskās spēles), ko tas var pārraidīt pats vai pārdot tālāk. TV2 darbojas gandrīz tikai un vienīgi TV apraides tirgū un citos ar plašsaziņas līdzekļiem saistītos tirgos Dānijā. TV2 galvenais kanāls kopā ar Danmarks Radio (valsts uzņēmums, ko finansē tikai un vienīgi, iekasējot licences nodevu, un kas darbojas divos sabiedriskajos kanālos), ir lielākais televīzijas kanāls.

  TV2 galvenais kanāls televīzijas reklāmas tirgū pašlaik konkurē, piemēram, ar Viasat kanāliem TV3 un TV3+. Viasat īpašnieks ir uzņēmums Swedish Modern Times Group A/S (MTG), kas arī ir aktīvs satelītu apraides tirgus segmenta dalībnieks. TV2 par ieņēmumiem no reklāmas konkurē arī ar SBS A/S, kas pieder Vācijas uzņēmumam ProSiebenSat. TV2 maksas televīzijas kanāli, piemēram, TV2 Zulu un TV2 Charlie, vairumtirdzniecības tirgū konkurē ar citiem komerckanāliem par maksas TV programmu pakešu izplatīšanu. |
| --- | --- |

(24)

TV2 pamatdarbības jomas.
  TV2 galvenokārt darbojas TV reklāmas pārraidīšanas un pārdošanas jomā. Tas arī iepērk un pārdod audiovizuālās tiesības starptautiskos tirgos (piemēram, Euro 2008 čempionāts vai Olimpiskās spēles), ko tas var pārraidīt pats vai pārdot tālāk. TV2 darbojas gandrīz tikai un vienīgi TV apraides tirgū un citos ar plašsaziņas līdzekļiem saistītos tirgos Dānijā. TV2 galvenais kanāls kopā ar Danmarks Radio (valsts uzņēmums, ko finansē tikai un vienīgi, iekasējot licences nodevu, un kas darbojas divos sabiedriskajos kanālos), ir lielākais televīzijas kanāls.

TV2 galvenais kanāls televīzijas reklāmas tirgū pašlaik konkurē, piemēram, ar Viasat kanāliem TV3 un TV3+. Viasat īpašnieks ir uzņēmums Swedish Modern Times Group A/S (MTG), kas arī ir aktīvs satelītu apraides tirgus segmenta dalībnieks. TV2 par ieņēmumiem no reklāmas konkurē arī ar SBS A/S, kas pieder Vācijas uzņēmumam ProSiebenSat. TV2 maksas televīzijas kanāli, piemēram, TV2 Zulu un TV2 Charlie, vairumtirdzniecības tirgū konkurē ar citiem komerckanāliem par maksas TV programmu pakešu izplatīšanu.

| (25) | Komercdarbība.
  TV2 darbojas vairākos komerckanālos, kas nav sabiedriskie kanāli, tostarp TV2 Zulu, TV2 Charlie, TV2 Film un TV2 News. Tam pieder arī 50 % no TV2 Sports. TV2 Zulu, TV2 Charlie un TV2 News finansē, iekasējot abonēšanas maksu un maksu par reklāmu, turpretī TV2 Film finansē tikai un vienīgi, iekasējot abonēšanas maksu. |
| --- | --- |

(25)

Komercdarbība.
  TV2 darbojas vairākos komerckanālos, kas nav sabiedriskie kanāli, tostarp TV2 Zulu, TV2 Charlie, TV2 Film un TV2 News. Tam pieder arī 50 % no TV2 Sports. TV2 Zulu, TV2 Charlie un TV2 News finansē, iekasējot abonēšanas maksu un maksu par reklāmu, turpretī TV2 Film finansē tikai un vienīgi, iekasējot abonēšanas maksu.

| (26) | Kā ir atzinusi Dānija (20) un TV2 Danmark A/S, un tās konkurents Viasat
   (21), galvenā kanāla darbība ir būtiska, lai gūtu ieņēmumus no komerckanālu darbības. |
| --- | --- |

(26)

Kā ir atzinusi Dānija (20) un TV2 Danmark A/S, un tās konkurents Viasat
   (21), galvenā kanāla darbība ir būtiska, lai gūtu ieņēmumus no komerckanālu darbības.

| (27) | TV2 kopš 2001. gada ir noteikta prasība kārtot atsevišķu grāmatvedības uzskaiti par tā komerciālo un sabiedrisko pakalpojumu darbības veidiem, sk. Rīkojumu Nr. 740 (22). Šo uzskaiti uzrauga ārējie revīzijas uzņēmumi. |
| --- | --- |

(27)

TV2 kopš 2001. gada ir noteikta prasība kārtot atsevišķu grāmatvedības uzskaiti par tā komerciālo un sabiedrisko pakalpojumu darbības veidiem, sk. Rīkojumu Nr. 740 (22). Šo uzskaiti uzrauga ārējie revīzijas uzņēmumi.

| (28) | Pārējās uzņēmējdarbības jomas. Turklāt TV2 Danmark A/S pieder arī vairāki meitasuzņēmumi, vai arī tas ir vairāku tādu ar televīziju saistītu kopuzņēmumu sastāvdaļa, kas darbojas satura veidošanas un radio pārraižu jomā, kā arī agrāk tam kopā ar DR piederēja apraides tīkls (Broadcast Service Denmark (BDS), DTT/Digi-TV, 4M un Fordelingsnet). Atbilstoši Dānijas sniegtajai informācijai Broadcast Service Denmark ir vadošais Dānijas apraides pakalpojumu sniedzējs pārraides tīklu plānošanas, izstrādes, ekspluatācijas un pakalpojumu sniegšanas jomā. Šā apraides tīkla kopīgie tiešie īpašnieki bija Danske Radio un TV2 vai, izmantojot kopīpašuma komandītsabiedrības (Fordelingsnet, 4M, Digi-TV). Taču pārstrukturēšanas procesa gaitā TV2 pārdeva tam piederošās šā tīkla akcijas. |
| --- | --- |

(28)

Pārējās uzņēmējdarbības jomas. Turklāt TV2 Danmark A/S pieder arī vairāki meitasuzņēmumi, vai arī tas ir vairāku tādu ar televīziju saistītu kopuzņēmumu sastāvdaļa, kas darbojas satura veidošanas un radio pārraižu jomā, kā arī agrāk tam kopā ar DR piederēja apraides tīkls (Broadcast Service Denmark (BDS), DTT/Digi-TV, 4M un Fordelingsnet). Atbilstoši Dānijas sniegtajai informācijai Broadcast Service Denmark ir vadošais Dānijas apraides pakalpojumu sniedzējs pārraides tīklu plānošanas, izstrādes, ekspluatācijas un pakalpojumu sniegšanas jomā. Šā apraides tīkla kopīgie tiešie īpašnieki bija Danske Radio un TV2 vai, izmantojot kopīpašuma komandītsabiedrības (Fordelingsnet, 4M, Digi-TV). Taču pārstrukturēšanas procesa gaitā TV2 pārdeva tam piederošās šā tīkla akcijas.

| (29) | Valsts līmeņa konkurences lietas saistībā ar TV2
  . Komisija atzīmē, ka Dānijas atbildīgās iestādes konkurences jomā izmeklē TV2 rīcību reklāmas tirgū. Dānijas Konkurences padome 2005. gada 21. decembrī pieņēma lēmumu, ka TV2 ir pārkāpis LESD 102. pantu un attiecīgos valsts tiesību aktu noteikumus, izmantojot lojalitāti veicinošas atlaides savā darbībā reklāmas tirgū. Šo lēmumu 2006. gada 1. novembrī atcēla Konkurences apelācijas tiesa, tomēr pēc tam, šo spriedumu 2009. gada 22. jūnijā pārsūdzot Austrumdānijas Augstajā tiesā, attiecīgais lēmums tika atzīts par spēkā esošu. Pret pēdējo minēto spriedumu tika iesniegta apelācijas sūdzība Augstākajā tiesā, kas 2011. gada 18. martā spriedumu atzina par spēkā esošu. Šī lieta tika izskatīta pēc tam, kad iepriekš 2000. gada 29. novembrī tika uzsākta tiesvedība, kurā Dānijas Konkurences padome konstatēja, ka 2000. gadā TV2 piedāvātās atlaides ir vērtējamas kā dominējošā stāvokļa ļaunprātīga izmantošana. |
| --- | --- |

(29)

Valsts līmeņa konkurences lietas saistībā ar TV2
  . Komisija atzīmē, ka Dānijas atbildīgās iestādes konkurences jomā izmeklē TV2 rīcību reklāmas tirgū. Dānijas Konkurences padome 2005. gada 21. decembrī pieņēma lēmumu, ka TV2 ir pārkāpis LESD 102. pantu un attiecīgos valsts tiesību aktu noteikumus, izmantojot lojalitāti veicinošas atlaides savā darbībā reklāmas tirgū. Šo lēmumu 2006. gada 1. novembrī atcēla Konkurences apelācijas tiesa, tomēr pēc tam, šo spriedumu 2009. gada 22. jūnijā pārsūdzot Austrumdānijas Augstajā tiesā, attiecīgais lēmums tika atzīts par spēkā esošu. Pret pēdējo minēto spriedumu tika iesniegta apelācijas sūdzība Augstākajā tiesā, kas 2011. gada 18. martā spriedumu atzina par spēkā esošu. Šī lieta tika izskatīta pēc tam, kad iepriekš 2000. gada 29. novembrī tika uzsākta tiesvedība, kurā Dānijas Konkurences padome konstatēja, ka 2000. gadā TV2 piedāvātās atlaides ir vērtējamas kā dominējošā stāvokļa ļaunprātīga izmantošana.

III.   CITAS NEIZLEMTĀS TIESAS LIETAS SAISTĪBĀ AR TV2

| (30) | Komisijas 2004. gada 19. maija un 2005. gada 2. februāra lēmuma mērķis attiecīgi bija atbalsta piešķiršana TV2 no valsts līdzekļiem attiecīgi pirms tā pārveides par sabiedrību ar ierobežotu atbildību un turpmākās rekapitalizācijas (23). Pirmajā lēmumā Komisija lika TV2 atgūt nesaderīgā atbalsta līdzekļus DKK 628,1 miljona apmērā. Dānija pieprasīja atbalsta saņēmējam atlīdzināt šos līdzekļus, kā arī procentus, un no TV2 tika atgūti naudas līdzekļi DKK 1 050 miljonu apmērā. Otrajā lēmumā netika izvirzīti nekādi iebildumi pret rekapitalizāciju, ko veidoja kapitāla investīcijas DKK 440 miljonu apmērā un vēl arī parāda apmaiņa pret pašu kapitālu DKK 394 miljonu apmērā, un tā tika atzīta par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(30)

Komisijas 2004. gada 19. maija un 2005. gada 2. februāra lēmuma mērķis attiecīgi bija atbalsta piešķiršana TV2 no valsts līdzekļiem attiecīgi pirms tā pārveides par sabiedrību ar ierobežotu atbildību un turpmākās rekapitalizācijas (23). Pirmajā lēmumā Komisija lika TV2 atgūt nesaderīgā atbalsta līdzekļus DKK 628,1 miljona apmērā. Dānija pieprasīja atbalsta saņēmējam atlīdzināt šos līdzekļus, kā arī procentus, un no TV2 tika atgūti naudas līdzekļi DKK 1 050 miljonu apmērā. Otrajā lēmumā netika izvirzīti nekādi iebildumi pret rekapitalizāciju, ko veidoja kapitāla investīcijas DKK 440 miljonu apmērā un vēl arī parāda apmaiņa pret pašu kapitālu DKK 394 miljonu apmērā, un tā tika atzīta par saderīgu ar iekšējo tirgu.

| (31) | Vispārējā tiesa 2008. gada 22. oktobrī atcēla Komisijas lēmumu par līdzekļu atgūšanu (24). Vispārējā tiesa 2009. gada 24. septembrī (25) izdeva rīkojumu saistībā ar lēmumu par rekapitalizāciju, pasludinot, ka šajā jautājumā nav nepieciešams lēmums, jo lēmums par rekapitalizāciju, kurš tika pamatots ar lēmumu par līdzekļu atgūšanu, ir pieņemts, pamatojoties uz apsvērumiem, kādi vairs nepastāvēja, un tādēļ šādam lēmumam vairs nav pamata. Tiesa uzskatīja, ka šie abi lēmumi ir vienas un tās pašas lietas divi dažādi aspekti. |
| --- | --- |

(31)

Vispārējā tiesa 2008. gada 22. oktobrī atcēla Komisijas lēmumu par līdzekļu atgūšanu (24). Vispārējā tiesa 2009. gada 24. septembrī (25) izdeva rīkojumu saistībā ar lēmumu par rekapitalizāciju, pasludinot, ka šajā jautājumā nav nepieciešams lēmums, jo lēmums par rekapitalizāciju, kurš tika pamatots ar lēmumu par līdzekļu atgūšanu, ir pieņemts, pamatojoties uz apsvērumiem, kādi vairs nepastāvēja, un tādēļ šādam lēmumam vairs nav pamata. Tiesa uzskatīja, ka šie abi lēmumi ir vienas un tās pašas lietas divi dažādi aspekti.

| (32) | Komisijas izmeklēšana saistībā ar iepriekšminēto lietu tika veikta vienlaicīgi ar šīs lietas izskatīšanu. Komisijas lēmums šajā lietā tiks pieņemts vienlaicīgi ar šajā dokumentā sniegto lēmumu. |
| --- | --- |

(32)

Komisijas izmeklēšana saistībā ar iepriekšminēto lietu tika veikta vienlaicīgi ar šīs lietas izskatīšanu. Komisijas lēmums šajā lietā tiks pieņemts vienlaicīgi ar šajā dokumentā sniegto lēmumu.

IV.   PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS

1.   Sākotnējā pārstrukturēšanas plāna konteksts

| (33) | Kā ir izklāstīts Komisijas lēmumā, saskaņā ar kuru 2008. gadā tika piešķirts glābšanas atbalsts DKK 1 000 miljonu apmērā, pārmērīgi lielu ieguldījumu dēļ, jo īpaši radio darbības jomā, TV2 Danmark radās nopietnas likviditātes problēmas, ieņēmumi no reklāmas bija mazāki nekā plānots, un palielinājās aizdevumu procentu maksājumi. Šo likviditātes nepietiekamību nebija iespējams atrisināt, nodrošinot aizdevumus no privātām kredītiestādēm (bankām). Pēc glābšanas atbalsta lēmuma pieņemšanas Dānija par pārstrukturēšanas plānu paziņoja pamatnostādnēs noteiktajā sešu mēnešu laika posmā. |
| --- | --- |

(33)

Kā ir izklāstīts Komisijas lēmumā, saskaņā ar kuru 2008. gadā tika piešķirts glābšanas atbalsts DKK 1 000 miljonu apmērā, pārmērīgi lielu ieguldījumu dēļ, jo īpaši radio darbības jomā, TV2 Danmark radās nopietnas likviditātes problēmas, ieņēmumi no reklāmas bija mazāki nekā plānots, un palielinājās aizdevumu procentu maksājumi. Šo likviditātes nepietiekamību nebija iespējams atrisināt, nodrošinot aizdevumus no privātām kredītiestādēm (bankām). Pēc glābšanas atbalsta lēmuma pieņemšanas Dānija par pārstrukturēšanas plānu paziņoja pamatnostādnēs noteiktajā sešu mēnešu laika posmā.

| (34) | Pārstrukturēšanas plāns, kas Komisijai tika iesniegts 2009. gada 4. februārī, tika apstiprināts pēc tam, kad liels vairākums Dānijas politisko partiju panāca savstarpēju vienošanos par pielikumu 2007.–2010. gada nolīgumam par plašsaziņas līdzekļiem, kurš tika publicēts 2009. gada 9. janvārī. |
| --- | --- |

(34)

Pārstrukturēšanas plāns, kas Komisijai tika iesniegts 2009. gada 4. februārī, tika apstiprināts pēc tam, kad liels vairākums Dānijas politisko partiju panāca savstarpēju vienošanos par pielikumu 2007.–2010. gada nolīgumam par plašsaziņas līdzekļiem, kurš tika publicēts 2009. gada 9. janvārī.

| (35) | Savā 2009. gada 4. februāra paziņojumā Dānija paziņoja par dažādu pārstrukturēšanas atbalsta pasākumu īstenošanu, jo saskaņā ar Dānijas sniegto informāciju, Komisijas glābšanas atbalsta lēmumā norādītās īstermiņa likviditātes un parādsaistības joprojām nebija atrisinātas. Minētās problēmas pamudināja uzņēmuma TV2 Danmark A/S kvalificēšanu par “grūtībās nonākušu uzņēmumu” saskaņā ar pamatnostādnēm (26), no kurām Komisijai lēmumā par procedūras uzsākšanu nebija iemesla atkāpties un kas saskaņā ar Dānijas sniegto informāciju joprojām ir spēkā arī pēc TV2 glābšanas atbalsta saņemšanas. Tas skaidri izriet no informācijas, kas norādīta Komisijas lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu (27). |
| --- | --- |

(35)

Savā 2009. gada 4. februāra paziņojumā Dānija paziņoja par dažādu pārstrukturēšanas atbalsta pasākumu īstenošanu, jo saskaņā ar Dānijas sniegto informāciju, Komisijas glābšanas atbalsta lēmumā norādītās īstermiņa likviditātes un parādsaistības joprojām nebija atrisinātas. Minētās problēmas pamudināja uzņēmuma TV2 Danmark A/S kvalificēšanu par “grūtībās nonākušu uzņēmumu” saskaņā ar pamatnostādnēm (26), no kurām Komisijai lēmumā par procedūras uzsākšanu nebija iemesla atkāpties un kas saskaņā ar Dānijas sniegto informāciju joprojām ir spēkā arī pēc TV2 glābšanas atbalsta saņemšanas. Tas skaidri izriet no informācijas, kas norādīta Komisijas lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu (27).

| (36) | Vēlāk procesa gaitā un, jo īpaši atbildot uz trešo personu piezīmēm, Dānija iesniedza citu jaunāku uzņēmuma PWC pētījumu par TV2 finansiālo stāvokli. Atjauninātie dati ir apkopoti turpmāk sniegtajā tabulā (28).

  Galveno TV2 Danmark A/S finanšu rādītāju attīstība










  (miljonos DKK) |
| --- | --- |
| | 2006. gads | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads |
| Peļņa pirms nodokļiem | 142 | – 213 | 18 | –28 |
| Apgrozījums | 1 980 | 2 251 | 2 206 | 2 029 |
| Tīrā naudas plūsma | 79 | – 550 | –73 | –60 |
| Tīrās parādsaistības, par kurām jāmaksā procenti | 232 | 564 | 622 | 659 |
| Tīrie procentu maksājumi | 10 | 19 | 41 | 31 |
| Tīrā aktīvu vērtība | 815 | 598 | 616 | 601 |

(36)

Vēlāk procesa gaitā un, jo īpaši atbildot uz trešo personu piezīmēm, Dānija iesniedza citu jaunāku uzņēmuma PWC pētījumu par TV2 finansiālo stāvokli. Atjauninātie dati ir apkopoti turpmāk sniegtajā tabulā (28).

Galveno TV2 Danmark A/S finanšu rādītāju attīstība

(miljonos DKK)

2006. gads

2007. gads

2008. gads

2009. gads

Peļņa pirms nodokļiem

142

– 213

18

–28

Apgrozījums

1 980

2 251

2 206

2 029

Tīrā naudas plūsma

79

– 550

–73

–60

Tīrās parādsaistības, par kurām jāmaksā procenti

232

564

622

659

Tīrie procentu maksājumi

10

19

41

31

Tīrā aktīvu vērtība

815

598

616

601

Saskaņā ar Dānijas sniegto informāciju TV2 problēmas rodas cita starpā no sabiedriskā kanāla darbība, kas kļūst arvien nerentablāks (29) un attiecībā uz kuru nav izstrādāts ilgtspējīgs darbības modelis, kā arī daļa zaudējumu rodas no neienesīgiem ieguldījumiem.

| (37) | Zaudējumi. Tā kā ieņēmumi no reklāmas bija mazāki par budžetā plānotajiem un tika veikti vairāki neienesīgi ieguldījumi (jo īpaši TV2 Radio), TV2 Danmark A/S 2007. gadā bija ievērojami zaudējumi (DKK 214 miljoni, pašu kapitāla ienesīgums ir –36 %). Turklāt 2008. gada marta beigās plānotie 2008. gada finanšu rezultāti norādīja uz jauniem zaudējumiem pirms nodokļu nomaksas līdz pat DKK [...] miljoniem, kaut arī tika prognozēts, ka šis plāns ir īpaši atkarīgs no turpmākās attīstības reklāmas tirgū. Tāpat uzņēmums cieta arī zaudējumus 2009. gadā. |
| --- | --- |

(37)

Zaudējumi. Tā kā ieņēmumi no reklāmas bija mazāki par budžetā plānotajiem un tika veikti vairāki neienesīgi ieguldījumi (jo īpaši TV2 Radio), TV2 Danmark A/S 2007. gadā bija ievērojami zaudējumi (DKK 214 miljoni, pašu kapitāla ienesīgums ir –36 %). Turklāt 2008. gada marta beigās plānotie 2008. gada finanšu rezultāti norādīja uz jauniem zaudējumiem pirms nodokļu nomaksas līdz pat DKK [...] miljoniem, kaut arī tika prognozēts, ka šis plāns ir īpaši atkarīgs no turpmākās attīstības reklāmas tirgū. Tāpat uzņēmums cieta arī zaudējumus 2009. gadā.

| (38) | Apgrozījums/tirgus daļa. Jau vairākus gadus pirms glābšanas atbalsta piešķiršanas bija vērojama TV2 galvenā kanāla tirgus daļas samazināšanās tendence, un tā turpinās arī pašreiz. Iepriekšējo TV2 saimnieciskās darbības priekšrocību zaudēšanas, atslēdzot virszemes analogās televīzijas apraidi, un virszemes ciparu televīzijas ieviešanas dēļ saimnieciskās darbības iespēju sadale no 2009. gada novembra ir kļuvusi vienlīdzīgāka. Ir paredzams, ka “must-carry” saistību atcelšanas dēļ (sk. turpmāk 52. apsvērumu) uzņēmums zaudēs vēl lielāku tirgus daļu. No 2003. līdz 2009. gadam TV2 galvenā kanāla “komerciālā” tirgus daļa (skatītāji vecuma grupā no 21 līdz 50 gadiem, kuri no komerciālā viedokļa ir interesantākā skatītāju grupa) jau ir samazinājusies par 19 %, proti, no 56,2 % līdz 45,6 % (30). Tiek prognozēts, ka TV2 komercdarbības tirgus daļa 2013. gadā būs [...] % (31). |
| --- | --- |

(38)

Apgrozījums/tirgus daļa. Jau vairākus gadus pirms glābšanas atbalsta piešķiršanas bija vērojama TV2 galvenā kanāla tirgus daļas samazināšanās tendence, un tā turpinās arī pašreiz. Iepriekšējo TV2 saimnieciskās darbības priekšrocību zaudēšanas, atslēdzot virszemes analogās televīzijas apraidi, un virszemes ciparu televīzijas ieviešanas dēļ saimnieciskās darbības iespēju sadale no 2009. gada novembra ir kļuvusi vienlīdzīgāka. Ir paredzams, ka “must-carry” saistību atcelšanas dēļ (sk. turpmāk 52. apsvērumu) uzņēmums zaudēs vēl lielāku tirgus daļu. No 2003. līdz 2009. gadam TV2 galvenā kanāla “komerciālā” tirgus daļa (skatītāji vecuma grupā no 21 līdz 50 gadiem, kuri no komerciālā viedokļa ir interesantākā skatītāju grupa) jau ir samazinājusies par 19 %, proti, no 56,2 % līdz 45,6 % (30). Tiek prognozēts, ka TV2 komercdarbības tirgus daļa 2013. gadā būs [...] % (31).

| (39) | Pieaugošas parādsaistības/negatīva naudas plūsma/procentu maksājumi. Kā norādīts iepriekš sniegtajā tabulā, TV2 Danmark A/S tīrās parādsaistības, par kurām jāmaksā procenti, pastāvīgi palielinājās no DKK 232 miljoniem 2006. gadā līdz DKK 622 miljoniem 2008. gadā (pirms tīkla pārdošanas un lielākās parāda daļas atmaksāšanas tīrā parādsaistību summa, par kuru jāmaksā procenti, 2010. gadā tika plānota DKK [...] miljonu apmērā). Turklāt tabulā ir arī norādīts, ka laika posmā no 2006. gada 31. decembra līdz 2009. gada 31. decembrimTV2 Danmark A/S bija negatīva naudas plūsma, parādsaistību pieaugums, procentu maksājumu palielināšanās un tīro aktīvu vērtības samazināšanās. |
| --- | --- |

(39)

Pieaugošas parādsaistības/negatīva naudas plūsma/procentu maksājumi. Kā norādīts iepriekš sniegtajā tabulā, TV2 Danmark A/S tīrās parādsaistības, par kurām jāmaksā procenti, pastāvīgi palielinājās no DKK 232 miljoniem 2006. gadā līdz DKK 622 miljoniem 2008. gadā (pirms tīkla pārdošanas un lielākās parāda daļas atmaksāšanas tīrā parādsaistību summa, par kuru jāmaksā procenti, 2010. gadā tika plānota DKK [...] miljonu apmērā). Turklāt tabulā ir arī norādīts, ka laika posmā no 2006. gada 31. decembra līdz 2009. gada 31. decembrimTV2 Danmark A/S bija negatīva naudas plūsma, parādsaistību pieaugums, procentu maksājumu palielināšanās un tīro aktīvu vērtības samazināšanās.

| (40) | Optimistiskā attīstības scenārija un pesimistiskā attīstības scenārija analīze. Sākotnējā pārstrukturēšanas plānā ir paredzēts pamatscenārijs, optimistiskais attīstības scenārijs un pesimistiskais attīstības scenārijs, kā arī riska skaitliskais novērtējums. Tas ir izstrādāts, pamatojoties uz tirgus prognozēm saistībā ar uzņēmuma ārējiem faktoriem (izstrādātas uzņēmumā PriceWaterhouseCoopers). Šajos scenārijos tiek prognozēti faktiskās IKP izaugsmes rādītāji un no tiem tiek atvasināti prognozētie izaugsmes (vai samazinājuma) rādītāji televīzijas reklāmas tirgū, kurus apvienojot ar plānotajiem tirgus daļas rādītājiem tiek iegūti prognozētie TV2 reklāmas ieņēmumu rādītāji. Pamatscenārijs paredz nelielu IKP pieaugumu ([...] % 2009. un 2010. gadam, [...] % 2011. gadam un [...] % 2012. gadam). Tajā tiek prognozēts, ka laikā no 2009. gada līdz 2011. gadam televīzijas reklāmas tirgus būs no DKK [...] miljoniem līdz DKK [...] miljoniem attiecīgajā periodā ([...] %). Pesimistiskajā attīstības scenārijā ir vērojama ne pārāk pozitīva faktiskā IKP izaugsme (nulles rādītājs 2009. un 2010. gadā un pieaugums [...] % un [...] % apmērā attiecīgi 2011. un 2012. gadā), un reklāmas izdevumi ir no DKK [...] miljoniem 2009. gadā līdz DKK [...] miljoniem 2012. gadā ([...] %). Optimistiskajā attīstības scenārijā tiek prognozēts nedaudz augstāks IKP izaugsmes līmenis nekā pamatscenārijā, un tādējādi arī neliels televīzijas reklāmas tirgus pieaugums no DKK [...] miljoniem 2009. gadā līdz DKK [...] miljoniem 2012. gadā ([...] %). Ņemot vērā paredzamo tirgus daļas zaudēšanu, tika prognozēts, ka TV2 ieņēmumi no reklāmas [...] par [...] %, [...] % un [...] % attiecīgi pamatscenārijā, sliktākajā scenārijā un labākajā scenārijā laika posmā no 2009. līdz 2012. gadam, kas ir vienāds ar [...] no [...] %, [...] % un [...] %. |
| --- | --- |

(40)

Optimistiskā attīstības scenārija un pesimistiskā attīstības scenārija analīze. Sākotnējā pārstrukturēšanas plānā ir paredzēts pamatscenārijs, optimistiskais attīstības scenārijs un pesimistiskais attīstības scenārijs, kā arī riska skaitliskais novērtējums. Tas ir izstrādāts, pamatojoties uz tirgus prognozēm saistībā ar uzņēmuma ārējiem faktoriem (izstrādātas uzņēmumā PriceWaterhouseCoopers). Šajos scenārijos tiek prognozēti faktiskās IKP izaugsmes rādītāji un no tiem tiek atvasināti prognozētie izaugsmes (vai samazinājuma) rādītāji televīzijas reklāmas tirgū, kurus apvienojot ar plānotajiem tirgus daļas rādītājiem tiek iegūti prognozētie TV2 reklāmas ieņēmumu rādītāji. Pamatscenārijs paredz nelielu IKP pieaugumu ([...] % 2009. un 2010. gadam, [...] % 2011. gadam un [...] % 2012. gadam). Tajā tiek prognozēts, ka laikā no 2009. gada līdz 2011. gadam televīzijas reklāmas tirgus būs no DKK [...] miljoniem līdz DKK [...] miljoniem attiecīgajā periodā ([...] %). Pesimistiskajā attīstības scenārijā ir vērojama ne pārāk pozitīva faktiskā IKP izaugsme (nulles rādītājs 2009. un 2010. gadā un pieaugums [...] % un [...] % apmērā attiecīgi 2011. un 2012. gadā), un reklāmas izdevumi ir no DKK [...] miljoniem 2009. gadā līdz DKK [...] miljoniem 2012. gadā ([...] %). Optimistiskajā attīstības scenārijā tiek prognozēts nedaudz augstāks IKP izaugsmes līmenis nekā pamatscenārijā, un tādējādi arī neliels televīzijas reklāmas tirgus pieaugums no DKK [...] miljoniem 2009. gadā līdz DKK [...] miljoniem 2012. gadā ([...] %). Ņemot vērā paredzamo tirgus daļas zaudēšanu, tika prognozēts, ka TV2 ieņēmumi no reklāmas [...] par [...] %, [...] % un [...] % attiecīgi pamatscenārijā, sliktākajā scenārijā un labākajā scenārijā laika posmā no 2009. līdz 2012. gadam, kas ir vienāds ar [...] no [...] %, [...] % un [...] %.

| (41) | TV2 reklāmas ieņēmumi 1999.–2009. gadā vidēji ir pieauguši par 1,9 % (ģeometriski) ar standarta novirzi 12 % apmērā (32). Tādēļ, ņemot vērā TV2 reklāmas ieņēmumu atkarību no dažādiem saimnieciskās darbības cikla riska faktoriem un vispārējo ekonomikas stāvokli vērtējuma brīdī, uzņēmuma PWC prognozes 2009.–2012. gadam nevar noraidīt kā nepamatotas. |
| --- | --- |

(41)

TV2 reklāmas ieņēmumi 1999.–2009. gadā vidēji ir pieauguši par 1,9 % (ģeometriski) ar standarta novirzi 12 % apmērā (32). Tādēļ, ņemot vērā TV2 reklāmas ieņēmumu atkarību no dažādiem saimnieciskās darbības cikla riska faktoriem un vispārējo ekonomikas stāvokli vērtējuma brīdī, uzņēmuma PWC prognozes 2009.–2012. gadam nevar noraidīt kā nepamatotas.

| (42) | Uzņēmuma PWC ziņojums tika atjaunots 2009. gada septembrī, ņemot vērā jaunākās prognozes saistībā ar ieņēmumiem no reklāmas, un tajā tika paredzēts pesimistiskāks attīstības scenāriju nekā tika prognozēts pamatscenārijā (33). Televīzijas reklāmas tirgus 2009. gadā saruka par 18,7 % salīdzinājumā ar 2008. gadu (34). TV2 reklāmas ieņēmumu līmenis 2008. gadā kritās par 4 % (no DKK 1 667 miljoniem līdz DKK 1 597 miljoniem) un 2009. gadā vēl par 24 % (no DKK 1 597 miljoniem līdz DKK 1 220 miljoniem) (35). |
| --- | --- |

(42)

Uzņēmuma PWC ziņojums tika atjaunots 2009. gada septembrī, ņemot vērā jaunākās prognozes saistībā ar ieņēmumiem no reklāmas, un tajā tika paredzēts pesimistiskāks attīstības scenāriju nekā tika prognozēts pamatscenārijā (33). Televīzijas reklāmas tirgus 2009. gadā saruka par 18,7 % salīdzinājumā ar 2008. gadu (34). TV2 reklāmas ieņēmumu līmenis 2008. gadā kritās par 4 % (no DKK 1 667 miljoniem līdz DKK 1 597 miljoniem) un 2009. gadā vēl par 24 % (no DKK 1 597 miljoniem līdz DKK 1 220 miljoniem) (35).

| (43) | Dānija atzīst, ka TV2 ir nonācis grūtībās parādsaistību dēļ, ko radīja lieli iepriekšējos gados veikti ieguldījumi, nenoteiktība saistībā ar neizlemto valsts atbalsta tiesas lietu attiecībā uz TV2 un, kas nav mazāk svarīgi, sabiedriskā kanāla saimnieciskās darbības modelis, ko finansē tikai no reklāmas ieņēmumiem. Ievērojami zaudējumi ir radīti tieši radio darbības jomā kopš tās uzsākšanas 2007. gadā. Tika pieņemts lēmums 2008. gada aprīlī slēgt radio darbību. |
| --- | --- |

(43)

Dānija atzīst, ka TV2 ir nonācis grūtībās parādsaistību dēļ, ko radīja lieli iepriekšējos gados veikti ieguldījumi, nenoteiktība saistībā ar neizlemto valsts atbalsta tiesas lietu attiecībā uz TV2 un, kas nav mazāk svarīgi, sabiedriskā kanāla saimnieciskās darbības modelis, ko finansē tikai no reklāmas ieņēmumiem. Ievērojami zaudējumi ir radīti tieši radio darbības jomā kopš tās uzsākšanas 2007. gadā. Tika pieņemts lēmums 2008. gada aprīlī slēgt radio darbību.

| (44) | Ārējā banku finansējuma trūkums. Pārstrukturēšanas plānā ir ņemts vērā, ka TV2 finansētāji apšauba galvenā kanāla pašreizējo uzņēmējdarbības modeli un izskatīšanā esošo lietu iespējamo iznākumu saistībā ar iepriekšējo atbalstu TV2. Pārstrukturēšanas plāns vājina banku risku izpausmes attieksmi pret uzņēmumu, vēl vairāk samazinot pašreizējo aizdevumu vai kredītlīniju apmēru. Dānija ir iesniegusi pierādījumus, ka 2009. gada 22. aprīlī pēc uzņēmuma pārskatu publicēšanas uzņēmuma galvenā banka [...] lika samazināt uzņēmumam izsniegtā aizdevuma un piešķirtās kredītlīnijas apmēru (36). |
| --- | --- |

(44)

Ārējā banku finansējuma trūkums. Pārstrukturēšanas plānā ir ņemts vērā, ka TV2 finansētāji apšauba galvenā kanāla pašreizējo uzņēmējdarbības modeli un izskatīšanā esošo lietu iespējamo iznākumu saistībā ar iepriekšējo atbalstu TV2. Pārstrukturēšanas plāns vājina banku risku izpausmes attieksmi pret uzņēmumu, vēl vairāk samazinot pašreizējo aizdevumu vai kredītlīniju apmēru. Dānija ir iesniegusi pierādījumus, ka 2009. gada 22. aprīlī pēc uzņēmuma pārskatu publicēšanas uzņēmuma galvenā banka [...] lika samazināt uzņēmumam izsniegtā aizdevuma un piešķirtās kredītlīnijas apmēru (36).

| (45) | TV2 radās grūtības, ieķīlājot savus īpašumus Odensē, un tas ziņoja, ka ir samazinājusies ne tikai ēku, bet arī iespējamās hipotēkas vērtība (37). Galu galā TV2 tika nodrošināts aizdevums DKK 80 miljonu apmērā no Nordea bankas, kas bija mazāks nekā tika paredzēts. Vēlāk Dānija iesniedza atjaunotu informāciju par to, ka bankas nav ieinteresētas izsniegt komercaizdevumus. Šī informācija liecina, ka neviena no uzrunātajām bankām ([...], [...], [...] un [...]) neuzskatīja TV2 par uzņēmumu, kuram ir pietiekama kredītspēja. Tā iemesls bija prognozes saistībā ar reklāmas tirgus attīstību, kas ir vienīgais TV2 ienākumu avots. Tika apšaubīta TV2 pelnītspēja, un neizlemtās tiesas lietas tika vērtētas kā papildu riska faktors. (38). |
| --- | --- |

(45)

TV2 radās grūtības, ieķīlājot savus īpašumus Odensē, un tas ziņoja, ka ir samazinājusies ne tikai ēku, bet arī iespējamās hipotēkas vērtība (37). Galu galā TV2 tika nodrošināts aizdevums DKK 80 miljonu apmērā no Nordea bankas, kas bija mazāks nekā tika paredzēts. Vēlāk Dānija iesniedza atjaunotu informāciju par to, ka bankas nav ieinteresētas izsniegt komercaizdevumus. Šī informācija liecina, ka neviena no uzrunātajām bankām ([...], [...], [...] un [...]) neuzskatīja TV2 par uzņēmumu, kuram ir pietiekama kredītspēja. Tā iemesls bija prognozes saistībā ar reklāmas tirgus attīstību, kas ir vienīgais TV2 ienākumu avots. Tika apšaubīta TV2 pelnītspēja, un neizlemtās tiesas lietas tika vērtētas kā papildu riska faktors. (38).

2.   Sākotnēji paziņotā pārstrukturēšanas plāna un tā grozījumu apraksts

| (46) | Paziņotais plāns par TV2 pārstrukturēšanu attiecas uz laika posmu no 2009. gada 4. februāra līdz 2012. gada 31. decembrim. Tas tika izstrādāts, lai novērstu vājās puses TV2 saimnieciskajā darbībā, jo īpaši nelīdzsvarotību bilancē attiecībā pret īstermiņa parādsaistībām un problēmas, kas saistītas ar sabiedriskā kanāla saimnieciskās darbības modeli, kas nav ilgtspējīgs tādēļ, ka ir balstīts uz finansējumu no reklāmas ieņēmumiem, kuri ir atkarīgi no dažādiem saimnieciskās darbības cikla riska faktoriem. Plāns ietvēra šādus piecus galvenos elementus: i) finanšu pārstrukturēšana, kas skar bilanci; ii) darbības pārstrukturēšana; iii) jauns sabiedriskā kanāla TV2 finansēšanas veids, ieviešot jaunu saimnieciskās darbības modeli; iv) atbalsta pasākumi un v) kompensācijas pasākums(-i). |
| --- | --- |

(46)

Paziņotais plāns par TV2 pārstrukturēšanu attiecas uz laika posmu no 2009. gada 4. februāra līdz 2012. gada 31. decembrim. Tas tika izstrādāts, lai novērstu vājās puses TV2 saimnieciskajā darbībā, jo īpaši nelīdzsvarotību bilancē attiecībā pret īstermiņa parādsaistībām un problēmas, kas saistītas ar sabiedriskā kanāla saimnieciskās darbības modeli, kas nav ilgtspējīgs tādēļ, ka ir balstīts uz finansējumu no reklāmas ieņēmumiem, kuri ir atkarīgi no dažādiem saimnieciskās darbības cikla riska faktoriem. Plāns ietvēra šādus piecus galvenos elementus: i) finanšu pārstrukturēšana, kas skar bilanci; ii) darbības pārstrukturēšana; iii) jauns sabiedriskā kanāla TV2 finansēšanas veids, ieviešot jaunu saimnieciskās darbības modeli; iv) atbalsta pasākumi un v) kompensācijas pasākums(-i).

| (47) | Finanšu pārstrukturēšanas pasākumi tika plānoti, risinot šādus četrus jautājumus: apraides tīkla BSD 50 % līdzdalības daļas pārdošana (39), uzņēmuma nekustamā īpašuma Odensē (Kvaegtorvet) ieķīlāšana, tādējādi paredzot piesaistīt līdzekļus DKK [...] miljonu apmērā, plānoto kapitālieguldījumu īstenošanas atlikšana un apjoma samazināšana un mazākuma turēto akciju pārdošana konkrētos uzņēmumos, kuri darbojas plašsaziņas līdzekļu nozarē, [...], Momondo, [...] un [...]. Ieviešot šos pasākumus, tika plānots gūt ieņēmumus vairāk nekā DKK [...] miljonu apmērā, daļu no kuriem bija paredzēts izmantot īstermiņa aizdevumu apjoma samazināšanai. |
| --- | --- |

(47)

Finanšu pārstrukturēšanas pasākumi tika plānoti, risinot šādus četrus jautājumus: apraides tīkla BSD 50 % līdzdalības daļas pārdošana (39), uzņēmuma nekustamā īpašuma Odensē (Kvaegtorvet) ieķīlāšana, tādējādi paredzot piesaistīt līdzekļus DKK [...] miljonu apmērā, plānoto kapitālieguldījumu īstenošanas atlikšana un apjoma samazināšana un mazākuma turēto akciju pārdošana konkrētos uzņēmumos, kuri darbojas plašsaziņas līdzekļu nozarē, [...], Momondo, [...] un [...]. Ieviešot šos pasākumus, tika plānots gūt ieņēmumus vairāk nekā DKK [...] miljonu apmērā, daļu no kuriem bija paredzēts izmantot īstermiņa aizdevumu apjoma samazināšanai.

| (48) | Darbības pārstrukturēšanas pasākumi paredzēja paplašināt jau 2008. gadā uzsāktos izmaksu taupības pasākumus DKK 280 miljonu apmērā un ietvēra arī uzņēmuma East Production slēgšanu un tā iekļaušanu TV2, TV2 līdzdalības izbeigšanu vai samazināšanu uzņēmumā [...] un papildu izmaksu ietaupījumus DKK 40 miljonu apmērā. Turklāt TV2 pēc paziņojuma sniegšanas izdevās panākt papildu izmaksu ietaupījumus 2009. gada 30. martā apstiprinātajā plānā, kas paredz kapitālieguldījumu samazinājumu 2009. gadā par DKK 30 miljonu apmērā, kā arī turpmākus kārtējo izmaksu samazinājumus DKK 97 miljonu apmērā (40). |
| --- | --- |

(48)

Darbības pārstrukturēšanas pasākumi paredzēja paplašināt jau 2008. gadā uzsāktos izmaksu taupības pasākumus DKK 280 miljonu apmērā un ietvēra arī uzņēmuma East Production slēgšanu un tā iekļaušanu TV2, TV2 līdzdalības izbeigšanu vai samazināšanu uzņēmumā [...] un papildu izmaksu ietaupījumus DKK 40 miljonu apmērā. Turklāt TV2 pēc paziņojuma sniegšanas izdevās panākt papildu izmaksu ietaupījumus 2009. gada 30. martā apstiprinātajā plānā, kas paredz kapitālieguldījumu samazinājumu 2009. gadā par DKK 30 miljonu apmērā, kā arī turpmākus kārtējo izmaksu samazinājumus DKK 97 miljonu apmērā (40).

| (49) | Ir paredzēts jauns finansēšanas pasākums (lietošanas maksa) (41), lai paplašinātu pastāvīgo ieņēmumu avotu spektru sabiedriskajam kanālam TV2. Par to lēmums tika pieņemts, 2009. gada 9. janvārī vienojoties galvenajām politiskajām partijām par grozījumu 2007.–2010. gada nolīgumā par plašsaziņas līdzekļiem. |
| --- | --- |

(49)

Ir paredzēts jauns finansēšanas pasākums (lietošanas maksa) (41), lai paplašinātu pastāvīgo ieņēmumu avotu spektru sabiedriskajam kanālam TV2. Par to lēmums tika pieņemts, 2009. gada 9. janvārī vienojoties galvenajām politiskajām partijām par grozījumu 2007.–2010. gada nolīgumā par plašsaziņas līdzekļiem.

| (50) | Abonēšanas maksas iekasēšana. Galvenā kanāla darbības modeļa ilgtspējība tiks nodrošināta, no 2012. gada 1. janvāra atļaujot TV2 sabiedriskā kanāla finansēšanai ieviest lietošanas maksu, proti, abonēšanas maksu. Turklāt TV2 arī turpmāk saņems ieņēmumus no reklāmas. |
| --- | --- |

(50)

Abonēšanas maksas iekasēšana. Galvenā kanāla darbības modeļa ilgtspējība tiks nodrošināta, no 2012. gada 1. janvāra atļaujot TV2 sabiedriskā kanāla finansēšanai ieviest lietošanas maksu, proti, abonēšanas maksu. Turklāt TV2 arī turpmāk saņems ieņēmumus no reklāmas.

| (51) | Izplatītāji šo maksu iekasēs no pakalpojuma lietotājiem. Maksas apmēru, kas jāmaksā pakalpojuma lietotājam, nenoteiks valdība, bet par to tiks panākta vienošanās parastās komercsarunās starp TV2 un izplatītājiem (piemēram, ar DTT Boxer). TV2 paredz, ka TV2 iekasētā ikmēneša maksa no izplatītājiem būs apmēram DKK 10–12 (neskaitot PVN) no vienas mājsaimniecības (42). Atliekot lietošanas maksas ieviešanu uz 2012. gadu, ir paredzēts dot pietiekami daudz laika mājsaimniecībām, kuras pašlaik ir aprīkotas ar MPEG 2 tehnoloģijas iekārtām, kas ir spējīgas uztvert bezmaksas virszemes ciparu televīziju (DR1, DR2 un TV2), lai tās varētu nomainīt šīs iekārtas pret MPEG 4 formāta iekārtām. Dānija paredz, ka ar šā elementa ieviešanu pārstrukturēšanas plānā varēs atjaunot TV2 ilgtermiņa dzīvotspēja. TV2 2012. gadā no lietošanas maksas iekasēšanas paredz panākt tīro ieņēmumu pieaugumu aptuveni DKK [...] miljonu apmērā (43). |
| --- | --- |

(51)

Izplatītāji šo maksu iekasēs no pakalpojuma lietotājiem. Maksas apmēru, kas jāmaksā pakalpojuma lietotājam, nenoteiks valdība, bet par to tiks panākta vienošanās parastās komercsarunās starp TV2 un izplatītājiem (piemēram, ar DTT Boxer). TV2 paredz, ka TV2 iekasētā ikmēneša maksa no izplatītājiem būs apmēram DKK 10–12 (neskaitot PVN) no vienas mājsaimniecības (42). Atliekot lietošanas maksas ieviešanu uz 2012. gadu, ir paredzēts dot pietiekami daudz laika mājsaimniecībām, kuras pašlaik ir aprīkotas ar MPEG 2 tehnoloģijas iekārtām, kas ir spējīgas uztvert bezmaksas virszemes ciparu televīziju (DR1, DR2 un TV2), lai tās varētu nomainīt šīs iekārtas pret MPEG 4 formāta iekārtām. Dānija paredz, ka ar šā elementa ieviešanu pārstrukturēšanas plānā varēs atjaunot TV2 ilgtermiņa dzīvotspēja. TV2 2012. gadā no lietošanas maksas iekasēšanas paredz panākt tīro ieņēmumu pieaugumu aptuveni DKK [...] miljonu apmērā (43).

| (52) | Netiks pieņemts likums, kas izplatītājiem savās paketēs liktu iekļaut TV2 programmu. Tieši pretēji, ieviešot lietošanas maksu, tiks atceltas pašreizējās “must-carry” saistības (44). Saskaņā ar pašreizējā Dānijas Apraides likuma 6. nodaļas 38.a panta 2. punktu TV2“must-carry” saistības tiek atceltas, ja kultūras ministrs atļauj TV2 iekasēt lietošanas maksu. Citiem vārdiem – lietošanas maksas ieviešanas brīdī “must-carry” saistības automātiski tiek atceltas. Ir paredzēts, ka TV2 galvenais kanāls tiks raidīts de facto, izmantojot kabeļu tīklu un antenu sasaistes tāpat, kā tas tiek veikts pašreiz. Iespējams, ka izplatītāji mainīsies programmu pakešu struktūru, TV2 aizstājot ar kādu no pašreizējiem maksas kanāliem. |
| --- | --- |

(52)

Netiks pieņemts likums, kas izplatītājiem savās paketēs liktu iekļaut TV2 programmu. Tieši pretēji, ieviešot lietošanas maksu, tiks atceltas pašreizējās “must-carry” saistības (44). Saskaņā ar pašreizējā Dānijas Apraides likuma 6. nodaļas 38.a panta 2. punktu TV2“must-carry” saistības tiek atceltas, ja kultūras ministrs atļauj TV2 iekasēt lietošanas maksu. Citiem vārdiem – lietošanas maksas ieviešanas brīdī “must-carry” saistības automātiski tiek atceltas. Ir paredzēts, ka TV2 galvenais kanāls tiks raidīts de facto, izmantojot kabeļu tīklu un antenu sasaistes tāpat, kā tas tiek veikts pašreiz. Iespējams, ka izplatītāji mainīsies programmu pakešu struktūru, TV2 aizstājot ar kādu no pašreizējiem maksas kanāliem.

| (53) | Sākotnēji tika paredzēts, ka, iekasējot lietošanas maksu, tiks pieļauti izņēmumi un ka TV2 šo maksu neiekasēs no pakalpojuma lietotājiem, kuriem nav iespējams uztvert nevienu citu maksas televīzijas kanālu (pazīstama kā TV2 Alene karšu sistēma). Tas nozīmētu, ka lietotāji, kuriem ir iespējams uztvert tikai bezmaksas FTA (free-to-air) kanālus, arī turpmāk varētu skatīties TV2 par brīvu. Šī iespēja, kas tika paredzēta Kultūras ministrijas 2010. gada 18. novembra priekšlikuma projektā, tomēr netiks īstenota. Tādējādi no 2012. gada TV2 iekasēs lietošanas maksu no visiem lietotājiem, kuri vēlēsies uztvert TV2, lai skatītos sabiedrisko kanālu. Lai ieviestu iespēju iekasēt lietošanas maksu, ir jāievieš izmaiņas TV2 licences nosacījumos, ko īstenos Kultūras ministrija. |
| --- | --- |

(53)

Sākotnēji tika paredzēts, ka, iekasējot lietošanas maksu, tiks pieļauti izņēmumi un ka TV2 šo maksu neiekasēs no pakalpojuma lietotājiem, kuriem nav iespējams uztvert nevienu citu maksas televīzijas kanālu (pazīstama kā TV2 Alene karšu sistēma). Tas nozīmētu, ka lietotāji, kuriem ir iespējams uztvert tikai bezmaksas FTA (free-to-air) kanālus, arī turpmāk varētu skatīties TV2 par brīvu. Šī iespēja, kas tika paredzēta Kultūras ministrijas 2010. gada 18. novembra priekšlikuma projektā, tomēr netiks īstenota. Tādējādi no 2012. gada TV2 iekasēs lietošanas maksu no visiem lietotājiem, kuri vēlēsies uztvert TV2, lai skatītos sabiedrisko kanālu. Lai ieviestu iespēju iekasēt lietošanas maksu, ir jāievieš izmaiņas TV2 licences nosacījumos, ko īstenos Kultūras ministrija.

| (54) | Sākotnēji paziņotie atbalsta pasākumi. Atbilstoši sākotnējam paziņojumam pārstrukturēšanas procesā papildus bija paredzēti trīs atbalsta pasākumi, kuru maksimālā summa bija DKK 1 375 miljoni. Tie bija šādi:






  — | subordinētā aizdevuma piesaistīšana DKK 300 miljonu apmērā, |
| --- | --- | --- |

(54)

Sākotnēji paziņotie atbalsta pasākumi. Atbilstoši sākotnējam paziņojumam pārstrukturēšanas procesā papildus bija paredzēti trīs atbalsta pasākumi, kuru maksimālā summa bija DKK 1 375 miljoni. Tie bija šādi:

—

subordinētā aizdevuma piesaistīšana DKK 300 miljonu apmērā,

| — | garantijas izsniegšana apraides tīkla pārdošanai, paredzot par to saņemt naudas līdzekļus DKK 475 miljonu apmērā, un |
| --- | --- |

—

garantijas izsniegšana apraides tīkla pārdošanai, paredzot par to saņemt naudas līdzekļus DKK 475 miljonu apmērā, un

| — | īstermiņa kredīta piešķiršana sākotnēji DKK 600 miljonu apmērā gadījumā, ja TV2 nespētu nodrošināt ārējo finansējumu. |
| --- | --- |

—

īstermiņa kredīta piešķiršana sākotnēji DKK 600 miljonu apmērā gadījumā, ja TV2 nespētu nodrošināt ārējo finansējumu.

| (55) | Dānija norādīja, ka procentu likmes un maksa par garantijas izsniegšanu būs līdzīga tai, kādu piedāvā finansiāli stabiliem uzņēmumiem. Šie pasākumi nekad netika īstenoti. Sīkāka informācija ir pieejama Komisijas lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu (45). |
| --- | --- |

(55)

Dānija norādīja, ka procentu likmes un maksa par garantijas izsniegšanu būs līdzīga tai, kādu piedāvā finansiāli stabiliem uzņēmumiem. Šie pasākumi nekad netika īstenoti. Sīkāka informācija ir pieejama Komisijas lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu (45).

| (56) | Joprojām ir pieejams glābšanas atbalsta kredīts DKK 1 000 miljonu apmērā, ko Komisija apstiprināja, pieņemot 2008. gada 4. augusta lēmumu. |
| --- | --- |

(56)

Joprojām ir pieejams glābšanas atbalsta kredīts DKK 1 000 miljonu apmērā, ko Komisija apstiprināja, pieņemot 2008. gada 4. augusta lēmumu.

| (57) | Dānija iesniedza informāciju par pārstrukturēšanas izmaksām un šajā ziņā piedāvā divas dažādas aprēķinu iespējas. Pirmajā tā apgalvo, ka TV2 pārstrukturēšana ir finanšu pārstrukturēšana, kurā pārstrukturēšanas izmaksas faktiski ir vienādas ar likviditātes deficīta novēršanas izmaksām, proti, tās ir izmaksas ilgtermiņa dzīvotspējas nodrošināšanai. Dānija uzskata, ka neatkarīgi no šo izmaksu lieluma, tās pilnībā būs jāsedz pašam TV2. Tas ir tādēļ, ka atbilstoši Dānijas pieņēmumam līdz Komisijas lēmuma pieņemšanas brīdim visi atbalsta pasākumi vai nu joprojām vēl nebūs īstenoti, vai arī būs pilnībā atmaksāti (46). Dānija arī norāda, ka īpašajā TV2 pārstrukturēšanas gadījumā arī izmaksu ietaupījumi ir jāuzskata par pieņemamām pārstrukturēšanas izmaksām, jo izmaksu ietaupījumi ir paredzēti ne tikai konkurētspējas palielināšanai, bet arī TV2 finansiālās dzīvotspējas nodrošināšanai no komerciālā skatpunkta (47). Otrajā variantā, piedāvājot tradicionālāku pārstrukturēšanas izmaksu aprēķinu, kurā izmaksu ietaupījumi netiek ņemti vērā, galvenā uzmanība tiktu vērsta uz vienreizējām izmaksām ārkārtējiem pasākumiem, ko Dānija nosaka DKK [...] miljonu apmērā par darījuma izmaksām saistībā ar apraides tīklu, izmaksām saistībā ar pāreju uz maksas TV (lietošanas maksa) un juridiskām un konsultāciju izmaksām, kā arī izmaksām saistībā ar personāla darba līgumu laušanu (48). |
| --- | --- |

(57)

Dānija iesniedza informāciju par pārstrukturēšanas izmaksām un šajā ziņā piedāvā divas dažādas aprēķinu iespējas. Pirmajā tā apgalvo, ka TV2 pārstrukturēšana ir finanšu pārstrukturēšana, kurā pārstrukturēšanas izmaksas faktiski ir vienādas ar likviditātes deficīta novēršanas izmaksām, proti, tās ir izmaksas ilgtermiņa dzīvotspējas nodrošināšanai. Dānija uzskata, ka neatkarīgi no šo izmaksu lieluma, tās pilnībā būs jāsedz pašam TV2. Tas ir tādēļ, ka atbilstoši Dānijas pieņēmumam līdz Komisijas lēmuma pieņemšanas brīdim visi atbalsta pasākumi vai nu joprojām vēl nebūs īstenoti, vai arī būs pilnībā atmaksāti (46). Dānija arī norāda, ka īpašajā TV2 pārstrukturēšanas gadījumā arī izmaksu ietaupījumi ir jāuzskata par pieņemamām pārstrukturēšanas izmaksām, jo izmaksu ietaupījumi ir paredzēti ne tikai konkurētspējas palielināšanai, bet arī TV2 finansiālās dzīvotspējas nodrošināšanai no komerciālā skatpunkta (47). Otrajā variantā, piedāvājot tradicionālāku pārstrukturēšanas izmaksu aprēķinu, kurā izmaksu ietaupījumi netiek ņemti vērā, galvenā uzmanība tiktu vērsta uz vienreizējām izmaksām ārkārtējiem pasākumiem, ko Dānija nosaka DKK [...] miljonu apmērā par darījuma izmaksām saistībā ar apraides tīklu, izmaksām saistībā ar pāreju uz maksas TV (lietošanas maksa) un juridiskām un konsultāciju izmaksām, kā arī izmaksām saistībā ar personāla darba līgumu laušanu (48).

| (58) | Kā kompensācijas pasākums bija paredzēta TV2 sākotnējā apņemšanās visā pārstrukturēšanās periodā, proti, līdz 2012. gada 31. decembrim, neieviest jaunus televīzijas pārraides kanālus. Dānija norāda, ka tā ir savā ziņā uzņēmuma uzupurēšanās, jo jaunu kanālu ieviešana mazinātu TV2 atkarību no reklāmas ieņēmumiem. Ciparu televīzijas vidē skatītāji aizvien biežāk tiek uzrunāti, izmantojot īpašus skatītāju kanālus, un TV2 norāda, ka tā konkurenti šajā periodā ievieš jaunus kanālus. |
| --- | --- |

(58)

Kā kompensācijas pasākums bija paredzēta TV2 sākotnējā apņemšanās visā pārstrukturēšanās periodā, proti, līdz 2012. gada 31. decembrim, neieviest jaunus televīzijas pārraides kanālus. Dānija norāda, ka tā ir savā ziņā uzņēmuma uzupurēšanās, jo jaunu kanālu ieviešana mazinātu TV2 atkarību no reklāmas ieņēmumiem. Ciparu televīzijas vidē skatītāji aizvien biežāk tiek uzrunāti, izmantojot īpašus skatītāju kanālus, un TV2 norāda, ka tā konkurenti šajā periodā ievieš jaunus kanālus.

| (59) | Attiecībā uz pārstrukturēšanas plāna ilgumu, par kuru tika paziņots, ka tas turpināsies līdz 2012. gada 31. decembrim, Dānijas atbildīgās iestādes informēja, ka TV2 ir ieinteresēts pēc iespējas ātrāk aizstāt visu valsts atbalstu, attiecīgi nodrošinot iespēju pabeigt pārstrukturēšanas procesu ātrāk nekā paredzēts (49). |
| --- | --- |

(59)

Attiecībā uz pārstrukturēšanas plāna ilgumu, par kuru tika paziņots, ka tas turpināsies līdz 2012. gada 31. decembrim, Dānijas atbildīgās iestādes informēja, ka TV2 ir ieinteresēts pēc iespējas ātrāk aizstāt visu valsts atbalstu, attiecīgi nodrošinot iespēju pabeigt pārstrukturēšanas procesu ātrāk nekā paredzēts (49).

3.   Turpmākā pārstrukturēšanas procesa attīstība

| (60) | Kā norādīts pārstrukturēšanas plānā, TV22010. gada 30. septembrī savu apraides tīklu pārdeva Zviedrijas uzņēmumam Teracom A – Boxer īpašniekam. TV2 ieņēmumi no pārdošanas pirms nodokļu nomaksas ir apmēram DKK 640 miljoni, ko izmantoja TV2 parādsaistību samazināšanai. |
| --- | --- |

(60)

Kā norādīts pārstrukturēšanas plānā, TV22010. gada 30. septembrī savu apraides tīklu pārdeva Zviedrijas uzņēmumam Teracom A – Boxer īpašniekam. TV2 ieņēmumi no pārdošanas pirms nodokļu nomaksas ir apmēram DKK 640 miljoni, ko izmantoja TV2 parādsaistību samazināšanai.

| (61) | TV2 izdevās arī ieķīlāt uzņēmuma nekustamo īpašumu Odensē, taču par zemāku likmi nekā sākotnēji tika paredzēts. Tādēļ DKK [...] miljonu vietā tas ieguva hipotēku tikai DKK 80 miljonu vērtībā. |
| --- | --- |

(61)

TV2 izdevās arī ieķīlāt uzņēmuma nekustamo īpašumu Odensē, taču par zemāku likmi nekā sākotnēji tika paredzēts. Tādēļ DKK [...] miljonu vietā tas ieguva hipotēku tikai DKK 80 miljonu vērtībā.

| (62) | TV22010. gada 4. oktobrī atmaksāja visu tā izlietoto īstermiņa kredīta summu, kas tika piešķirta saskaņā ar Komisijas glābšanas atbalsta lēmumu. Kopā no glābšanas atbalsta līdzekļiem TV2 bija izlietojis DKK 223 miljonus. Līdz 2008. gada beigām, proti, sešu mēnešu glābšanas atbalsta laika posmā TV2 bija izlietojis DKK 208 miljonus (50). Ņemot vērā apraides tīkla pārdošanu, kas bija veiksmīgāks nekā tika prognozēts pārstrukturēšanas plānā, Dānija nosūtīja šādus koriģētos rādītājus par TV2 finansiālo stāvokli (pamatoti ar galvenā kanāla abonēšanas datiem) (51).










  (miljonos DKK) |
| --- | --- |
| | Faktiskie rādītāji
  2009. gads | Plānotie rādītāji
  2010. gads | Prognoze
  2011. gads | Prognoze
  2012. gads | Prognoze
  2013. gads |
| Ieņēmumi | 2 029 | 2 147 | [...] | [...] | [...] |
| Izmaksas | –1 910 | –1 974 | [...] | [...] | [...] |
| Peļņa pirms procentu un nodokļu nomaksas | –2 | 25 | [...] | [...] | [...] |
| Peļņa pirms nodokļu nomaksas, turpmāk saglabātie darbības veidi | –28 | 42 | [...] | [...] | [...] |
| Peļņa pirms nodokļu nomaksas, pārtrauktie darbības veidi | 1 | 397 | [...] | [...] | [...] |
| Peļņa pēc nodokļu nomaksas | –14 | 353 | [...] | [...] | [...] |
| Pašu kapitāls gada beigās | 601 | 952 | [...] | [...] | [...] |
| Tīrās parādsaistības, par ko jāmaksā procenti, gada beigās | 659 | –84 | [...] | [...] | [...] |

(62)

TV22010. gada 4. oktobrī atmaksāja visu tā izlietoto īstermiņa kredīta summu, kas tika piešķirta saskaņā ar Komisijas glābšanas atbalsta lēmumu. Kopā no glābšanas atbalsta līdzekļiem TV2 bija izlietojis DKK 223 miljonus. Līdz 2008. gada beigām, proti, sešu mēnešu glābšanas atbalsta laika posmā TV2 bija izlietojis DKK 208 miljonus (50). Ņemot vērā apraides tīkla pārdošanu, kas bija veiksmīgāks nekā tika prognozēts pārstrukturēšanas plānā, Dānija nosūtīja šādus koriģētos rādītājus par TV2 finansiālo stāvokli (pamatoti ar galvenā kanāla abonēšanas datiem) (51).

(miljonos DKK)

Faktiskie rādītāji

2009. gads

Plānotie rādītāji

2010. gads

Prognoze

2011. gads

Prognoze

2012. gads

Prognoze

2013. gads

Ieņēmumi

2 029

2 147

[...]

[...]

[...]

Izmaksas

–1 910

–1 974

[...]

[...]

[...]

Peļņa pirms procentu un nodokļu nomaksas

–2

25

[...]

[...]

[...]

Peļņa pirms nodokļu nomaksas, turpmāk saglabātie darbības veidi

–28

42

[...]

[...]

[...]

Peļņa pirms nodokļu nomaksas, pārtrauktie darbības veidi

1

397

[...]

[...]

[...]

Peļņa pēc nodokļu nomaksas

–14

353

[...]

[...]

[...]

Pašu kapitāls gada beigās

601

952

[...]

[...]

[...]

Tīrās parādsaistības, par ko jāmaksā procenti, gada beigās

659

–84

[...]

[...]

[...]

| (63) | 2010. gada 13. oktobrī [...] piedāvāja TV2 piešķirt papildu kredītlīdzekļus DKK [...] miljonu apmērā. Rezultātā TV2 ilgtermiņa kredītsaistības palielinātos par [...] no DKK [...] miljoniem līdz DKK [...] miljoniem (52). Tomēr piedāvājums ir atkarīgs no šādiem diviem nosacījumiem:






  a) | [...]; |
| --- | --- | --- |

(63)

2010. gada 13. oktobrī [...] piedāvāja TV2 piešķirt papildu kredītlīdzekļus DKK [...] miljonu apmērā. Rezultātā TV2 ilgtermiņa kredītsaistības palielinātos par [...] no DKK [...] miljoniem līdz DKK [...] miljoniem (52). Tomēr piedāvājums ir atkarīgs no šādiem diviem nosacījumiem:

a)

[...];

| b) | [...]. |
| --- | --- |

b)

[...].

| (64) | Pamatojoties uz to, TV2 paredz, ka līdz 2012. gada beigām tam būs pieejami finanšu līdzekļi aptuveni DKK [...]–[...] miljonu apmērā. Tos veido DKK [...]–[...] miljoni un papildu ārējie kredītlīdzekļi DKK [...] miljonu apmērā (53). |
| --- | --- |

(64)

Pamatojoties uz to, TV2 paredz, ka līdz 2012. gada beigām tam būs pieejami finanšu līdzekļi aptuveni DKK [...]–[...] miljonu apmērā. Tos veido DKK [...]–[...] miljoni un papildu ārējie kredītlīdzekļi DKK [...] miljonu apmērā (53).

| (65) | Dānija sniedza datus arī saistībā ar TV2 kapitāla struktūru. Tā kā tam ir problēmas saistībā ar ārējā finansējuma saņemšanu, kas, savukārt, radušās neskaidrības dēļ saistībā ar tiesvedībā esošajām lietām un TV2 saimnieciskās darbības modeli, kas ir atkarīgs no reklāmas ieņēmumiem, Dānija uzskata, ka TV2 ir jāpaļaujas ne tik daudz uz parāda kā uz pašu kapitāla finansējumu. Komisija arī ir ievērojusi kapitāla finansējuma līmeņa atšķirības starp TV2 un tā tuvākajiem konkurentiem. |
| --- | --- |

(65)

Dānija sniedza datus arī saistībā ar TV2 kapitāla struktūru. Tā kā tam ir problēmas saistībā ar ārējā finansējuma saņemšanu, kas, savukārt, radušās neskaidrības dēļ saistībā ar tiesvedībā esošajām lietām un TV2 saimnieciskās darbības modeli, kas ir atkarīgs no reklāmas ieņēmumiem, Dānija uzskata, ka TV2 ir jāpaļaujas ne tik daudz uz parāda kā uz pašu kapitāla finansējumu. Komisija arī ir ievērojusi kapitāla finansējuma līmeņa atšķirības starp TV2 un tā tuvākajiem konkurentiem.

| (66) | Konkrēti – kapitāla struktūru ir iespējams izpētīt pēc maksātspējas koeficienta, proti, pēc pašu kapitāla un kopējās bilances vērtības attiecības. PWC (Dānijas finanšu konsultāciju uzņēmums) parāda, ka TV2 konkurentu vidējais (mediāna) maksātspējas koeficients ir apmēram [...] % (2009. gada beigās tas bija [...] %) (54). Vidējais TV2 konkurentu maksātspējas koeficients ir ievērojami zemāks nekā maksātspējas koeficients, kādu TV2 ir paredzēts sasniegt līdz pārstrukturēšanas perioda beigām. Pēc apraides tīkla pārdošanas TV2 maksātspējas koeficients 2010. gada beigās ir [...] %. Tiek prognozēts, ka 2011. gada beigās tas būs [...] %, savukārt 2012. gada beigās – [...]%. Saskaņā ar jaunākajām TV2 iesniegtajām prognozēm tīrais parādsaistību koeficients (tīro parādsaistību, par ko jāmaksā procenti, un peļņas pirms procentiem, nodokļiem, amortizācijas un nolietojuma atskaitījumiem (EBITDA) attiecība) 2010. gada beigās jābūt apmēram [...], 2011. gada beigās – [...], savukārt 2012. gadā – [...]. Vidējo (mediāna) tīro parādsaistību un pašu kapitāla attiecība 2009. gada beigās ir [...] (TV konkurentu izlasei tas ir [...]) (55). |
| --- | --- |

(66)

Konkrēti – kapitāla struktūru ir iespējams izpētīt pēc maksātspējas koeficienta, proti, pēc pašu kapitāla un kopējās bilances vērtības attiecības. PWC (Dānijas finanšu konsultāciju uzņēmums) parāda, ka TV2 konkurentu vidējais (mediāna) maksātspējas koeficients ir apmēram [...] % (2009. gada beigās tas bija [...] %) (54). Vidējais TV2 konkurentu maksātspējas koeficients ir ievērojami zemāks nekā maksātspējas koeficients, kādu TV2 ir paredzēts sasniegt līdz pārstrukturēšanas perioda beigām. Pēc apraides tīkla pārdošanas TV2 maksātspējas koeficients 2010. gada beigās ir [...] %. Tiek prognozēts, ka 2011. gada beigās tas būs [...] %, savukārt 2012. gada beigās – [...]%. Saskaņā ar jaunākajām TV2 iesniegtajām prognozēm tīrais parādsaistību koeficients (tīro parādsaistību, par ko jāmaksā procenti, un peļņas pirms procentiem, nodokļiem, amortizācijas un nolietojuma atskaitījumiem (EBITDA) attiecība) 2010. gada beigās jābūt apmēram [...], 2011. gada beigās – [...], savukārt 2012. gadā – [...]. Vidējo (mediāna) tīro parādsaistību un pašu kapitāla attiecība 2009. gada beigās ir [...] (TV konkurentu izlasei tas ir [...]) (55).

4.   Jauno finansiālo rādītāju ietekme uz paziņoto pārstrukturēšanas plānu

| (67) | Dānija apstiprināja, ka neviens no trijiem pārstrukturēšanas plānā sākotnēji ierosinātajiem atbalsta pasākumiem tā arī netika ieviests, taču Dānija gaidīja Komisijas lēmumu saskaņā ar darbības pārtraukšanas saistībām, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 659/1999 3. pantā (56). Taču ņemot vērā jaunākos notikumus, būtisks ir tikai pašreizējā pārstrukturēšanas plānā paredzētais aizdevums un kredītlīdzekļi (57). Paziņotais atbalsta pasākums, kurā tiek ierosināts izsniegt garantiju saistībā ar apraides tīkla pārdošanu, vairs nav ne būtisks, ne efektīvs (58), jo pārdošana ir īstenota veiksmīgi, neizsniedzot garantiju (59). Pašlaik tiek izmantoti tikai starpposma kredītlīdzekļi.
  Ņemot vērā, ka pēc apraides tīkla pārdošanas TV2 finansiālais stāvoklis uzlabojās, Dānija apgalvoja, ka no visiem atbalsta pasākumiem var atteikties ar vienu nosacījumu – ja tiek apstiprināts pārstrukturēšanas plāns (tostarp arī iespēja ieviest lietošanas maksu) un ja Komisija pieņem lēmumu “vecajās” valsts atbalsta lietās, kas neparedz nekādu papildu valsts atbalsta līdzekļu atmaksāšanu Dānijas valdībai (60). Saskaņā ar šādu scenāriju TV2 apgalvo, ka tā rīcībā būtu pietiekams finansējums līdz 2012. gadam, kad tiks ieviesta abonēšanas maksa par galveno kanālu (61). Pats pārstrukturēšanas plāns netiek atcelts. Attiecībā uz glābšanas atbalsta līdzekļiem, kas joprojām ir spēkā, TV2 pašlaik nevar izmantot šos naudas līdzekļus, jo nav izpildīti attiecīgie nosacījumi (dokumentēta likviditātes nepietiekamība, ko ir apstiprinājis eksperts) (62). |
| --- | --- |

(67)

Dānija apstiprināja, ka neviens no trijiem pārstrukturēšanas plānā sākotnēji ierosinātajiem atbalsta pasākumiem tā arī netika ieviests, taču Dānija gaidīja Komisijas lēmumu saskaņā ar darbības pārtraukšanas saistībām, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 659/1999 3. pantā (56). Taču ņemot vērā jaunākos notikumus, būtisks ir tikai pašreizējā pārstrukturēšanas plānā paredzētais aizdevums un kredītlīdzekļi (57). Paziņotais atbalsta pasākums, kurā tiek ierosināts izsniegt garantiju saistībā ar apraides tīkla pārdošanu, vairs nav ne būtisks, ne efektīvs (58), jo pārdošana ir īstenota veiksmīgi, neizsniedzot garantiju (59). Pašlaik tiek izmantoti tikai starpposma kredītlīdzekļi.

Ņemot vērā, ka pēc apraides tīkla pārdošanas TV2 finansiālais stāvoklis uzlabojās, Dānija apgalvoja, ka no visiem atbalsta pasākumiem var atteikties ar vienu nosacījumu – ja tiek apstiprināts pārstrukturēšanas plāns (tostarp arī iespēja ieviest lietošanas maksu) un ja Komisija pieņem lēmumu “vecajās” valsts atbalsta lietās, kas neparedz nekādu papildu valsts atbalsta līdzekļu atmaksāšanu Dānijas valdībai (60). Saskaņā ar šādu scenāriju TV2 apgalvo, ka tā rīcībā būtu pietiekams finansējums līdz 2012. gadam, kad tiks ieviesta abonēšanas maksa par galveno kanālu (61). Pats pārstrukturēšanas plāns netiek atcelts. Attiecībā uz glābšanas atbalsta līdzekļiem, kas joprojām ir spēkā, TV2 pašlaik nevar izmantot šos naudas līdzekļus, jo nav izpildīti attiecīgie nosacījumi (dokumentēta likviditātes nepietiekamība, ko ir apstiprinājis eksperts) (62).

| (68) | Sākotnējā pārstrukturēšanas plānā Dānija ir apņēmusies, ka TV2 neieviesīs jaunus televīzijas pārraides kanālus. Šī apņemšanās vēlāk tika precizēta, to attiecinot arī uz radio kanāliem, tomēr Dānijas iestādes uzskata, ka šis kompensācijas pasākums jāizbeidz vienlaicīgi ar visu atbalsta pasākumu atcelšanu, jo tas, viņuprāt, būs pārstrukturēšanas perioda beigas (63). Komisijas veiktās izmeklēšanas laikā Dānijas valdība izlēma rīkot konkursu par sabiedriskā radio kanāla pārraidīšanas tiesībām (64). Šī jaunā radio kanāla izveides mērķis ir radīt konkurenci Dānijas radio tirgū sabiedriskā radio kanāla programmu nodrošināšanas jomā, kurā pašlaik dominē sabiedriskā raidorganizācija “DR” un kuras klausītāju daļa ir gandrīz 80 %. Sākotnēji TV2 plānoja piedalīties šajā konkursā, kurā tas būtu varējis iesniegt piedāvājumu tikai pēc atbalsta pasākumu pabeigšanas. Tomēr izmeklēšanas laikā Dānija apstiprināja, ka TV2 nepiedalīsies šajā konkursā tādēļ, ka vēl nav pabeigta Komisijas veiktā izmeklēšana (65). |
| --- | --- |

(68)

Sākotnējā pārstrukturēšanas plānā Dānija ir apņēmusies, ka TV2 neieviesīs jaunus televīzijas pārraides kanālus. Šī apņemšanās vēlāk tika precizēta, to attiecinot arī uz radio kanāliem, tomēr Dānijas iestādes uzskata, ka šis kompensācijas pasākums jāizbeidz vienlaicīgi ar visu atbalsta pasākumu atcelšanu, jo tas, viņuprāt, būs pārstrukturēšanas perioda beigas (63). Komisijas veiktās izmeklēšanas laikā Dānijas valdība izlēma rīkot konkursu par sabiedriskā radio kanāla pārraidīšanas tiesībām (64). Šī jaunā radio kanāla izveides mērķis ir radīt konkurenci Dānijas radio tirgū sabiedriskā radio kanāla programmu nodrošināšanas jomā, kurā pašlaik dominē sabiedriskā raidorganizācija “DR” un kuras klausītāju daļa ir gandrīz 80 %. Sākotnēji TV2 plānoja piedalīties šajā konkursā, kurā tas būtu varējis iesniegt piedāvājumu tikai pēc atbalsta pasākumu pabeigšanas. Tomēr izmeklēšanas laikā Dānija apstiprināja, ka TV2 nepiedalīsies šajā konkursā tādēļ, ka vēl nav pabeigta Komisijas veiktā izmeklēšana (65).

| (69) | TV2 norāda, ka līdz tiesas lietu izskatīšanai par adekvātu kritēriju TV2 finansiālā stāvokļa izvērtēšanai attiecībā pret tā konkurentiem var uzskatīt tikai ieņēmumu rādītājus. Tomēr TV2 atzīst, ka kapitāla rādītāji (piemēram, maksātspējas koeficients) kļūs nozīmīgi tikai tad, kad būs atrisinātas neskaidrības saistībā ar saimnieciskās darbības modeli un juridiskie strīdi (66). Dānijas valdība pauda savu nolūku nepieļaut pārmērīgu TV2 kapitalizāciju un tā ir gatava ieviest pasākumus, lai nodrošinātu šā mērķa sasniegšanu pēc tam, kad 2012. gadā būs ieviesta lietošanas maksa. Dānijas valdība kā TV2 īpašnieks pēc lietošanas maksas ieviešanas un finansiālā stāvokļa stabilizēšanas nodrošinās, lai TV2 kapitāla struktūra būtu atbilstoša parastajiem tirgus apstākļiem. |
| --- | --- |

(69)

TV2 norāda, ka līdz tiesas lietu izskatīšanai par adekvātu kritēriju TV2 finansiālā stāvokļa izvērtēšanai attiecībā pret tā konkurentiem var uzskatīt tikai ieņēmumu rādītājus. Tomēr TV2 atzīst, ka kapitāla rādītāji (piemēram, maksātspējas koeficients) kļūs nozīmīgi tikai tad, kad būs atrisinātas neskaidrības saistībā ar saimnieciskās darbības modeli un juridiskie strīdi (66). Dānijas valdība pauda savu nolūku nepieļaut pārmērīgu TV2 kapitalizāciju un tā ir gatava ieviest pasākumus, lai nodrošinātu šā mērķa sasniegšanu pēc tam, kad 2012. gadā būs ieviesta lietošanas maksa. Dānijas valdība kā TV2 īpašnieks pēc lietošanas maksas ieviešanas un finansiālā stāvokļa stabilizēšanas nodrošinās, lai TV2 kapitāla struktūra būtu atbilstoša parastajiem tirgus apstākļiem.

| (70) | Lai to panāktu, Dānija ir apņēmusies uzdot neatkarīgam finanšu ekspertam 2012. gada beigās vai 2013. gada sākumā veikt TV2 kapitāla struktūras analīzi, to salīdzinot ar citu atbilstošo plašsaziņas līdzekļu uzņēmumu kapitāla struktūru. Ja TV2 kapitāla struktūra manāmi atšķirsies no attiecīgās konkurentu grupas mediānas vai vidējā rādītāja, Dānijas valdība ir apņēmusies 2013. gada aprīļa kopsapulcē koriģēt šo kapitāla struktūru, lai labotu minēto situāciju. Ja radīsies pamatoti iemesli, kuru dēļ šī kapitāla struktūra nevar tikt koriģēta, Dānijas valdība paziņos Komisijai par pārstrukturēšanas plāna grozījuma izdarīšanu. Dānijas valdība apņemas panākt kapitāla bāzes pārstrukturēšanu, 2013. gada aprīļa kopsapulcē pieņemot lēmumu par dividenžu izmaksu, nevis palielinot TV2 parādsaistību apjomu, kura dēļ palielinātos bilances apmērs. |
| --- | --- |

(70)

Lai to panāktu, Dānija ir apņēmusies uzdot neatkarīgam finanšu ekspertam 2012. gada beigās vai 2013. gada sākumā veikt TV2 kapitāla struktūras analīzi, to salīdzinot ar citu atbilstošo plašsaziņas līdzekļu uzņēmumu kapitāla struktūru. Ja TV2 kapitāla struktūra manāmi atšķirsies no attiecīgās konkurentu grupas mediānas vai vidējā rādītāja, Dānijas valdība ir apņēmusies 2013. gada aprīļa kopsapulcē koriģēt šo kapitāla struktūru, lai labotu minēto situāciju. Ja radīsies pamatoti iemesli, kuru dēļ šī kapitāla struktūra nevar tikt koriģēta, Dānijas valdība paziņos Komisijai par pārstrukturēšanas plāna grozījuma izdarīšanu. Dānijas valdība apņemas panākt kapitāla bāzes pārstrukturēšanu, 2013. gada aprīļa kopsapulcē pieņemot lēmumu par dividenžu izmaksu, nevis palielinot TV2 parādsaistību apjomu, kura dēļ palielinātos bilances apmērs.

| (71) | Dānija ir arī apņēmusies savlaicīgi līdz 2013. gada aprīļa sanāksmei iesniegt Komisijai šo analīzi, kā arī valdības rīcības plānus atbilstoši analīzes rezultātiem. |
| --- | --- |

(71)

Dānija ir arī apņēmusies savlaicīgi līdz 2013. gada aprīļa sanāksmei iesniegt Komisijai šo analīzi, kā arī valdības rīcības plānus atbilstoši analīzes rezultātiem.

V.   KOMISIJAS 2009. GADA 2. JŪLIJA LĒMUMA PAR PROCEDŪRAS UZSĀKŠANU KOPSAVILKUMS

| (72) | Lēmumā par oficiālas izmeklēšanas uzsākšanu Komisija atzina, ka pārstrukturēšanas plānā paziņotie aizdevumi un garantija ir uzskatāmi par valsts atbalstu EK Līguma 87. panta 1. punkta (pašreizējais LESD 107. panta 1. punkts) izpratnē, un saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu (pašreizējais LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts) izskatīja pārstrukturēšanas plānu kopā ar Komisijas pārstrukturēšanas pamatnostādnēm (67). Tomēr Komisija uzaicināja sniegt atsauksmes par to, vai EK Līguma 87. panta (LESD 107. panta) piemērošana jebkādā veidā kavēs izpildīt TV2 uzticēto sabiedriskās televīzijas pārraidīšanas uzdevumu. |
| --- | --- |

(72)

Lēmumā par oficiālas izmeklēšanas uzsākšanu Komisija atzina, ka pārstrukturēšanas plānā paziņotie aizdevumi un garantija ir uzskatāmi par valsts atbalstu EK Līguma 87. panta 1. punkta (pašreizējais LESD 107. panta 1. punkts) izpratnē, un saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu (pašreizējais LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts) izskatīja pārstrukturēšanas plānu kopā ar Komisijas pārstrukturēšanas pamatnostādnēm (67). Tomēr Komisija uzaicināja sniegt atsauksmes par to, vai EK Līguma 87. panta (LESD 107. panta) piemērošana jebkādā veidā kavēs izpildīt TV2 uzticēto sabiedriskās televīzijas pārraidīšanas uzdevumu.

| (73) | Komisija pauda šaubas par paziņotā pārstrukturēšanas plāna atbilstību šādos aspektos:






  — | pagaidām pieņemot, ka TV2 Danmark A/S bija grūtībās nonācis uzņēmums pamatnostādņu izpratnē, Komisija aicināja iesniegt piezīmes, ņemot vērā, ka TV2 konkurenti bija norādījuši uz apzinātu naudas plūsmas problēmu radīšanu, ātru atrisināšanu un ka šīs problēmas ir maznozīmīgas attiecībā uz uzņēmumam būtisko dzīvotspēju. Konkurenti arī apgalvoja, ka 2008. gadā TV2 bija rentabls uzņēmums, |
| --- | --- | --- |

(73)

Komisija pauda šaubas par paziņotā pārstrukturēšanas plāna atbilstību šādos aspektos:

—

pagaidām pieņemot, ka TV2 Danmark A/S bija grūtībās nonācis uzņēmums pamatnostādņu izpratnē, Komisija aicināja iesniegt piezīmes, ņemot vērā, ka TV2 konkurenti bija norādījuši uz apzinātu naudas plūsmas problēmu radīšanu, ātru atrisināšanu un ka šīs problēmas ir maznozīmīgas attiecībā uz uzņēmumam būtisko dzīvotspēju. Konkurenti arī apgalvoja, ka 2008. gadā TV2 bija rentabls uzņēmums,

| — | turklāt, ņemot vērā, ka pārstrukturēšanas plānā jāparedz atteikšanās no darbības veidiem, kas arī turpmāk pēc pārstrukturēšanas radīs strukturālus zaudējumus (68), Komisija apšaubīja, vai pārstrukturēšanas plānā paredzētie pasākumi spēs nodrošināt TV2 patstāvīgu rentabilitāti. Komisija arī nevarēja apstiprināt plāna pamatpieņēmumu par vispārējā tirgus stāvokļa atbilstību (piemēram, reklāmas tirgus attīstība, IKP izaugsme, TV2 klausītāju daļas saglabāšana), |
| --- | --- |

—

turklāt, ņemot vērā, ka pārstrukturēšanas plānā jāparedz atteikšanās no darbības veidiem, kas arī turpmāk pēc pārstrukturēšanas radīs strukturālus zaudējumus (68), Komisija apšaubīja, vai pārstrukturēšanas plānā paredzētie pasākumi spēs nodrošināt TV2 patstāvīgu rentabilitāti. Komisija arī nevarēja apstiprināt plāna pamatpieņēmumu par vispārējā tirgus stāvokļa atbilstību (piemēram, reklāmas tirgus attīstība, IKP izaugsme, TV2 klausītāju daļas saglabāšana),

| — | ņemot vērā ekonomisko situāciju, kādā pārstrukturēšanas plāns tiek īstenots, ilgstoša šī plāna īstenošana tiek apšaubīta, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ekonomisko situāciju, kādā pārstrukturēšanas plāns tiek īstenots, ilgstoša šī plāna īstenošana tiek apšaubīta,

| — | turklāt, tā kā veiksmīgas 2010.–2011. gada pārstrukturēšanas plānā paredzēto finanšu un darbības pārstrukturēšanas pasākumu īstenošanas gaitā var izrādīties, ka TV2 kanāla lietošanas maksas ieviešana nav nepieciešama TV2 Danmark A/S ilgtermiņa dzīvotspējas nodrošināšanai, kā arī tādēļ, ka nav veikta šīs maksas ietekmes uz konkurenci novērtēšana, radās jautājums, vai automātiska šīs maksas pakāpeniska ieviešana līdz 2012. gadam, par ko lēmums jau ir pieņemts, ir piemērots pasākums, |
| --- | --- |

—

turklāt, tā kā veiksmīgas 2010.–2011. gada pārstrukturēšanas plānā paredzēto finanšu un darbības pārstrukturēšanas pasākumu īstenošanas gaitā var izrādīties, ka TV2 kanāla lietošanas maksas ieviešana nav nepieciešama TV2 Danmark A/S ilgtermiņa dzīvotspējas nodrošināšanai, kā arī tādēļ, ka nav veikta šīs maksas ietekmes uz konkurenci novērtēšana, radās jautājums, vai automātiska šīs maksas pakāpeniska ieviešana līdz 2012. gadam, par ko lēmums jau ir pieņemts, ir piemērots pasākums,

| — | Komisija pauda bažas par to, vai vienīgais kompensācijas pasākums saistībā ar jaunu televīzijas kanālu ieviešanas projektu pārtraukšanu ir proporcionāls TV2 Danmark A/S sniegtajam atbalstam, uzņēmuma lielumam un relatīvajai nozīmei tirgos, kuros tas darbojas (69), |
| --- | --- |

—

Komisija pauda bažas par to, vai vienīgais kompensācijas pasākums saistībā ar jaunu televīzijas kanālu ieviešanas projektu pārtraukšanu ir proporcionāls TV2 Danmark A/S sniegtajam atbalstam, uzņēmuma lielumam un relatīvajai nozīmei tirgos, kuros tas darbojas (69),

| — | Komisijai radās jautājums par to, vai izņemot ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksās, atbalsta līdzekļi varētu arī tikt izmantoti agresīvu darbību finansēšanai tirgū. |
| --- | --- |

—

Komisijai radās jautājums par to, vai izņemot ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksās, atbalsta līdzekļi varētu arī tikt izmantoti agresīvu darbību finansēšanai tirgū.

VI.   DĀNIJAS IESTĀŽU VIEDOKĻA KOPSAVILKUMS

| (74) | Jāatzīmē, ka turpmāk sniegtajā Dānijas un trešo personu atsauksmju kopsavilkumā nav iekļautas piezīmes attiecībā uz TV2 Alene karšu sistēmas darbību, jo šī pārstrukturēšanas plāna daļa netiks īstenota. |
| --- | --- |

(74)

Jāatzīmē, ka turpmāk sniegtajā Dānijas un trešo personu atsauksmju kopsavilkumā nav iekļautas piezīmes attiecībā uz TV2 Alene karšu sistēmas darbību, jo šī pārstrukturēšanas plāna daļa netiks īstenota.

| (75) | Dānijas iestādes apgalvo, ka TV2 ir grūtībās nonācis uzņēmums, kā izriet no uzņēmuma PWC ziņojuma (70), kurš vēlāk tika atjaunots (71). Šis viedoklis tika atbalstīts arī pēc trešo personu piezīmēm (72). |
| --- | --- |

(75)

Dānijas iestādes apgalvo, ka TV2 ir grūtībās nonācis uzņēmums, kā izriet no uzņēmuma PWC ziņojuma (70), kurš vēlāk tika atjaunots (71). Šis viedoklis tika atbalstīts arī pēc trešo personu piezīmēm (72).

| (76) | Saskaņā ar uzņēmuma PWC ziņojumu, kas tika izstrādāts neilgi pirms paziņojuma par pārstrukturēšanu, TV2 nevar panākt darbības atveseļošanos, izmantojot pašu resursus vai tirgus finansēšanu. Dānija arī apgalvo, ka Komisijai iesniegtais pārstrukturēšanas plāns ir pamatots ar faktiskiem pieņēmumiem un scenārijiem, vienlaicīgi norādot, ka tiks atjaunota uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēja. Stāvoklis reklāmas tirgū ir pasliktinājies, taču relatīvi attiecībā pret pārstrukturēšanas plānā ietverto pamatscenāriju. Reklāmas tirgus apjoma kritums 2009. gada pirmajā pusē bija 19 %, un TV2 ieņēmumi no reklāmas 2009. gadā samazinājās par 24 %. Pārstrukturēšanas pasākumi tiks ieviesti pēc iespējas ātrāk, izņemot lietošanas maksas ieviešanu, kas operatīvo un tehnisko grūtību dēļ ir jāatliek līdz 2012. gadam. Turklāt kādā no turpmākajām vēstulēm Dānija, atkārtoti pamatojoties uz uzņēmuma PWC prognozēm, apgalvoja, ka kopš sākotnējā pārstrukturēšanas plāna prognozes faktiski ir pasliktinājušās un ka TV2 EBIT rādītājs 2009. gadā bija par DKK [...] miljoniem mazāks nekā pārstrukturēšanas plānā paredzētais (73). Dānija arī norāda, ka, pamatojoties uz dažādiem banku izrakstiem, uzņēmums nespēj piesaistīt ārējos līdzekļus, jo bankas apšauba galvenā kanāla saimnieciskās darbības modeli, tām ir kritiska attieksme pret cikliskiem ieņēmumiem no reklāmas kā ienākumu avotu un par problemātisku faktoru tās uzskata nenoteiktību, kas izriet no neizlemtajām tiesas lietām. |
| --- | --- |

(76)

Saskaņā ar uzņēmuma PWC ziņojumu, kas tika izstrādāts neilgi pirms paziņojuma par pārstrukturēšanu, TV2 nevar panākt darbības atveseļošanos, izmantojot pašu resursus vai tirgus finansēšanu. Dānija arī apgalvo, ka Komisijai iesniegtais pārstrukturēšanas plāns ir pamatots ar faktiskiem pieņēmumiem un scenārijiem, vienlaicīgi norādot, ka tiks atjaunota uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēja. Stāvoklis reklāmas tirgū ir pasliktinājies, taču relatīvi attiecībā pret pārstrukturēšanas plānā ietverto pamatscenāriju. Reklāmas tirgus apjoma kritums 2009. gada pirmajā pusē bija 19 %, un TV2 ieņēmumi no reklāmas 2009. gadā samazinājās par 24 %. Pārstrukturēšanas pasākumi tiks ieviesti pēc iespējas ātrāk, izņemot lietošanas maksas ieviešanu, kas operatīvo un tehnisko grūtību dēļ ir jāatliek līdz 2012. gadam. Turklāt kādā no turpmākajām vēstulēm Dānija, atkārtoti pamatojoties uz uzņēmuma PWC prognozēm, apgalvoja, ka kopš sākotnējā pārstrukturēšanas plāna prognozes faktiski ir pasliktinājušās un ka TV2 EBIT rādītājs 2009. gadā bija par DKK [...] miljoniem mazāks nekā pārstrukturēšanas plānā paredzētais (73). Dānija arī norāda, ka, pamatojoties uz dažādiem banku izrakstiem, uzņēmums nespēj piesaistīt ārējos līdzekļus, jo bankas apšauba galvenā kanāla saimnieciskās darbības modeli, tām ir kritiska attieksme pret cikliskiem ieņēmumiem no reklāmas kā ienākumu avotu un par problemātisku faktoru tās uzskata nenoteiktību, kas izriet no neizlemtajām tiesas lietām.

| (77) | Darbības un finanšu pārstrukturēšanas pasākumi tiek analizēti kā maksimālie pasākumi, kādus ir iespējams veikt, neapdraudot sabiedriskā kanāla TV2 programmu kvalitāti. Šo pasākumu īstenošana piespiedīs TV2 labāk izmantot aktīvus, tādējādi samazinot atbalstu līdz nepieciešamajam apjomam. |
| --- | --- |

(77)

Darbības un finanšu pārstrukturēšanas pasākumi tiek analizēti kā maksimālie pasākumi, kādus ir iespējams veikt, neapdraudot sabiedriskā kanāla TV2 programmu kvalitāti. Šo pasākumu īstenošana piespiedīs TV2 labāk izmantot aktīvus, tādējādi samazinot atbalstu līdz nepieciešamajam apjomam.

| (78) | Tā kā apraides tīkla pārdošana ir īstenota veiksmīgāk nekā paredzēts, valdība vēlāk pauda pārliecību, ka visus atbalsta pasākumus ir iespējams atcelt, tos neieviešot, ja Komisija apstiprinātu pārstrukturēšanas plānu un 2004. gada 19. maija tiesas lieta par valsts atbalstu tiktu izlemta, nenosakot lielāku atmaksājamo summu (74). |
| --- | --- |

(78)

Tā kā apraides tīkla pārdošana ir īstenota veiksmīgāk nekā paredzēts, valdība vēlāk pauda pārliecību, ka visus atbalsta pasākumus ir iespējams atcelt, tos neieviešot, ja Komisija apstiprinātu pārstrukturēšanas plānu un 2004. gada 19. maija tiesas lieta par valsts atbalstu tiktu izlemta, nenosakot lielāku atmaksājamo summu (74).

| (79) | Lietošanas maksa, kuru nevar klasificēt kā valsts atbalstu, nodrošinās daudz pastāvīgākus ienākumus no saimnieciskās darbības un atkārtoti pārliecinās bankas par TV2 saimnieciskās darbības modeļa dzīvotspēju. Pārstrukturēšanas rezultātā EBIT norma visam uzņēmumam, iespējams, būs robežās no [...] līdz [...] %, tādējādi tas varētu nodrošināt darbību, izmantojot pašu līdzekļus. |
| --- | --- |

(79)

Lietošanas maksa, kuru nevar klasificēt kā valsts atbalstu, nodrošinās daudz pastāvīgākus ienākumus no saimnieciskās darbības un atkārtoti pārliecinās bankas par TV2 saimnieciskās darbības modeļa dzīvotspēju. Pārstrukturēšanas rezultātā EBIT norma visam uzņēmumam, iespējams, būs robežās no [...] līdz [...] %, tādējādi tas varētu nodrošināt darbību, izmantojot pašu līdzekļus.

| (80) | Lai arī nav iespējams prognozēt izmaiņas izplatītāju piedāvāto programmu pakešu cenās un struktūrā, TV2 lietošanas maksas ieviešana nedrīkst radīt ne netiešo finansējumu no TV2 konkurentiem, ne arī samazināt to resursus. Šis jaunais finansējums uzskatāms par TV2 galveno ilgtermiņa finansēšanas nosacījumu izmaiņām, kā rezultātā TV2 būs vienādi konkurences nosacījumi ar tā privātajiem konkurentiem (75). |
| --- | --- |

(80)

Lai arī nav iespējams prognozēt izmaiņas izplatītāju piedāvāto programmu pakešu cenās un struktūrā, TV2 lietošanas maksas ieviešana nedrīkst radīt ne netiešo finansējumu no TV2 konkurentiem, ne arī samazināt to resursus. Šis jaunais finansējums uzskatāms par TV2 galveno ilgtermiņa finansēšanas nosacījumu izmaiņām, kā rezultātā TV2 būs vienādi konkurences nosacījumi ar tā privātajiem konkurentiem (75).

| (81) | Visbeidzot, Dānijas iestādes apgalvo, ka ierosinātais kompensācijas pasākums par jaunu televīzijas pārraidīšanas kanālu (pašreiz arī radio kanālu) projektu pārtraukšanu ir vērtējams kā patiesa uzņēmuma TV2 Danmark A/S uzupurēšanās, ņemot vērā, ka tas ir ieinteresēts īstenot diversificēšanas stratēģiju, lai saglabātu kopējo tirgus daļu, ar pārtraukšanu saistītos ieņēmumu zaudējumus un pirmsācēja priekšrocību zaudēšanu, ko tas piešķirs saviem konkurentiem, kuri pašlaik ievieš jaunus kanālus un darīs to arī turpmāk. Vēlāk Dānija pieņēma nostāju, ka šis pasākums jāizbeidz, kad ir atcelti visi atbalsta pasākumi, proti, šā lēmuma pieņemšanas datumā. |
| --- | --- |

(81)

Visbeidzot, Dānijas iestādes apgalvo, ka ierosinātais kompensācijas pasākums par jaunu televīzijas pārraidīšanas kanālu (pašreiz arī radio kanālu) projektu pārtraukšanu ir vērtējams kā patiesa uzņēmuma TV2 Danmark A/S uzupurēšanās, ņemot vērā, ka tas ir ieinteresēts īstenot diversificēšanas stratēģiju, lai saglabātu kopējo tirgus daļu, ar pārtraukšanu saistītos ieņēmumu zaudējumus un pirmsācēja priekšrocību zaudēšanu, ko tas piešķirs saviem konkurentiem, kuri pašlaik ievieš jaunus kanālus un darīs to arī turpmāk. Vēlāk Dānija pieņēma nostāju, ka šis pasākums jāizbeidz, kad ir atcelti visi atbalsta pasākumi, proti, šā lēmuma pieņemšanas datumā.

| (82) | Attiecībā uz lēmumā par procedūras uzsākšanu ierosināto ideju – mainīt TV2 maksas satura pārraidīšanas iespējas, Dānija norāda, ka TV2 pienākums sniegt sabiedriskos pakalpojumus attiecas uz sportu, tostarp galvenajiem sporta notikumiem, un atbalstu filmu producēšanas jomā. Turklāt Dānija arī apgalvo, ka standarta līgumi aizliedz TV2 tiesību deleģēšanu trešām personām, kas ir traucēklis to piedāvāšanai izsolēs. |
| --- | --- |

(82)

Attiecībā uz lēmumā par procedūras uzsākšanu ierosināto ideju – mainīt TV2 maksas satura pārraidīšanas iespējas, Dānija norāda, ka TV2 pienākums sniegt sabiedriskos pakalpojumus attiecas uz sportu, tostarp galvenajiem sporta notikumiem, un atbalstu filmu producēšanas jomā. Turklāt Dānija arī apgalvo, ka standarta līgumi aizliedz TV2 tiesību deleģēšanu trešām personām, kas ir traucēklis to piedāvāšanai izsolēs.

| (83) | Dānija uzskata, ka pārstrukturēšanas process atbilst LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta noteikumiem. Taču Dānija atzīst, ka saskaņā ar uzņēmuma “PWC” ienākumu prognozēm pēc pārstrukturēšanas perioda beigām galvenais kanāls joprojām darbotos ar zaudējumiem (76). Dānija norāda, ka TV2 ir pienākums izpildīt sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu, kas ir jāpilda jebkurā gadījumā. Šis īpašais TV2 stāvoklis, kas ir izveidojies tā sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma izpildes dēļ, ir jāņem vērā, izvērtējot konkrēto lietu saskaņā ar glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm vai LESD 106. panta 2. punktu. Sabiedriskā kanāla slēgšana komerciālā ziņā būtu bezjēdzīga, jo tas nodrošina būtisku galvenā kanāla sinerģiju ar šauras tematikas kanāliem. |
| --- | --- |

(83)

Dānija uzskata, ka pārstrukturēšanas process atbilst LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta noteikumiem. Taču Dānija atzīst, ka saskaņā ar uzņēmuma “PWC” ienākumu prognozēm pēc pārstrukturēšanas perioda beigām galvenais kanāls joprojām darbotos ar zaudējumiem (76). Dānija norāda, ka TV2 ir pienākums izpildīt sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu, kas ir jāpilda jebkurā gadījumā. Šis īpašais TV2 stāvoklis, kas ir izveidojies tā sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma izpildes dēļ, ir jāņem vērā, izvērtējot konkrēto lietu saskaņā ar glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm vai LESD 106. panta 2. punktu. Sabiedriskā kanāla slēgšana komerciālā ziņā būtu bezjēdzīga, jo tas nodrošina būtisku galvenā kanāla sinerģiju ar šauras tematikas kanāliem.

VII.   IEINTERESĒTO TREŠO PERSONU VIEDOKĻU KOPSAVILKUMS

| (84) | Savās piezīmēs TV2, pirmkārt, norāda uz aspektiem, ko pārstrukturēšanas plāna izvērtēšanā tas uzskata par galvenajiem. |
| --- | --- |

(84)

Savās piezīmēs TV2, pirmkārt, norāda uz aspektiem, ko pārstrukturēšanas plāna izvērtēšanā tas uzskata par galvenajiem.

| (85) | TV2 apgalvo, ka tā galvenais darbības veids ir plašais un dārgais pienākums sniegt sabiedriskos pakalpojumus, kas ir noteicošais uzņēmuma galvenā kanāla darbībā. TV2 norāda, ka šāda darbība pašlaik rada vairāk nekā [...] % no galvenā kanāla izmaksām. |
| --- | --- |

(85)

TV2 apgalvo, ka tā galvenais darbības veids ir plašais un dārgais pienākums sniegt sabiedriskos pakalpojumus, kas ir noteicošais uzņēmuma galvenā kanāla darbībā. TV2 norāda, ka šāda darbība pašlaik rada vairāk nekā [...] % no galvenā kanāla izmaksām.

| (86) | TV2 atsaucas uz politisko lēmumu, kura dēļ izveidojās šāda situācija. Dānijas valdība un partijas, kuras atbalstīja pašreizējo nolīgumu par plašsaziņas līdzekļiem, vienojās, ka saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu valsts kompensācija netiks ieviesta no jauna attiecībā uz izdevumiem, kas rodas TV2, izpildot tā pienākumu sniegt sabiedriskos pakalpojumus. No otras puses, tika izlemts TV2 ieviest ilgtspējīgu, tirgus prasībām atbilstošu saimnieciskās darbības modeli, kas nodrošinātu uzņēmumam iespēju konkurēt attiecīgajos tirgos, neskatoties uz tā pienākumu sniegt sabiedriskos pakalpojumus, – tas bija lēmums, ko TV2 atzinīgi novērtēja. TV2 apgalvo, ka šajā ziņā svarīgākais aspekts ir iepriekšējā aizlieguma atcelšana saistībā ar lietošanas maksu par galveno sabiedrisko kanālu, un tas ir spēkā no 2012. gada 1. janvāra. TV2 apgalvo, ka atbalsts neparedz nekādu darbības vai komerciālo priekšrocību piešķiršanu, bet nodrošina tikai to, ka TV2 varēs izmantot tādas pašas finansēšanas iespējas, kādas ir pieejamas tā konkurentiem. TV2 uzskata, ka tā galveno kanāla darbību nedrīkst analizēt nošķirti, jo gan galvenais, gan arī šauri tematiskie kanāli ir būtiski visas uzņēmumu grupas finanšu rezultātu sasniegšanā. TV2 nekādā gadījumā nedrīkst nepildīt tam uzticēto sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu, kas ir jāapzinās, piemērojot pamatnostādnes vai LESD 106. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(86)

TV2 atsaucas uz politisko lēmumu, kura dēļ izveidojās šāda situācija. Dānijas valdība un partijas, kuras atbalstīja pašreizējo nolīgumu par plašsaziņas līdzekļiem, vienojās, ka saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu valsts kompensācija netiks ieviesta no jauna attiecībā uz izdevumiem, kas rodas TV2, izpildot tā pienākumu sniegt sabiedriskos pakalpojumus. No otras puses, tika izlemts TV2 ieviest ilgtspējīgu, tirgus prasībām atbilstošu saimnieciskās darbības modeli, kas nodrošinātu uzņēmumam iespēju konkurēt attiecīgajos tirgos, neskatoties uz tā pienākumu sniegt sabiedriskos pakalpojumus, – tas bija lēmums, ko TV2 atzinīgi novērtēja. TV2 apgalvo, ka šajā ziņā svarīgākais aspekts ir iepriekšējā aizlieguma atcelšana saistībā ar lietošanas maksu par galveno sabiedrisko kanālu, un tas ir spēkā no 2012. gada 1. janvāra. TV2 apgalvo, ka atbalsts neparedz nekādu darbības vai komerciālo priekšrocību piešķiršanu, bet nodrošina tikai to, ka TV2 varēs izmantot tādas pašas finansēšanas iespējas, kādas ir pieejamas tā konkurentiem. TV2 uzskata, ka tā galveno kanāla darbību nedrīkst analizēt nošķirti, jo gan galvenais, gan arī šauri tematiskie kanāli ir būtiski visas uzņēmumu grupas finanšu rezultātu sasniegšanā. TV2 nekādā gadījumā nedrīkst nepildīt tam uzticēto sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu, kas ir jāapzinās, piemērojot pamatnostādnes vai LESD 106. panta 2. punktu.

| (87) | TV2 norāda, ka neraugoties uz to, ka tas ir dominējošais uzņēmums Dānijas televīzijas reklāmas tirgū, konkurence šajā tirgū ir spēcīga un tās īpatnība ir finansiāli spēcīgu daudznacionālu uzņēmumu grupu klātbūtne. TV2 arī apgalvo, ka nekas netraucē tā galvenajiem konkurentiem ienākt šajā tirgū, jo Dānijas televīzijas tirgū tie ir ieviesuši vairākus jaunus kanālus (piemēram, SBS 6 (Pro 7), TV3 Puls (MTG) un Canal 9 (Bonnier)) |
| --- | --- |

(87)

TV2 norāda, ka neraugoties uz to, ka tas ir dominējošais uzņēmums Dānijas televīzijas reklāmas tirgū, konkurence šajā tirgū ir spēcīga un tās īpatnība ir finansiāli spēcīgu daudznacionālu uzņēmumu grupu klātbūtne. TV2 arī apgalvo, ka nekas netraucē tā galvenajiem konkurentiem ienākt šajā tirgū, jo Dānijas televīzijas tirgū tie ir ieviesuši vairākus jaunus kanālus (piemēram, SBS 6 (Pro 7), TV3 Puls (MTG) un Canal 9 (Bonnier))

| (88) | Turklāt saistībā ar konkurences stāvokli Dānijas televīzijas tirgū TV2 apgalvo, ka tam piederošā gan tirgus, gan audiences daļa ir būtiski samazinājusies (77), kas ir [...] cita starpā tādēļ, ka 2009. gada novembrī tika atslēgts analogais apraides signāls. TV2 arī uzskata, ka aizliegums līdz 2012. gadam ieviest jaunus televīzijas kanālus vēl vairāk samazinās TV2 konkurētspēju, tādējādi novājinot uzņēmumu. |
| --- | --- |

(88)

Turklāt saistībā ar konkurences stāvokli Dānijas televīzijas tirgū TV2 apgalvo, ka tam piederošā gan tirgus, gan audiences daļa ir būtiski samazinājusies (77), kas ir [...] cita starpā tādēļ, ka 2009. gada novembrī tika atslēgts analogais apraides signāls. TV2 arī uzskata, ka aizliegums līdz 2012. gadam ieviest jaunus televīzijas kanālus vēl vairāk samazinās TV2 konkurētspēju, tādējādi novājinot uzņēmumu.

| (89) | Attiecībā uz situāciju maksas televīzijas tirgū TV2 uzsver, ka uzņēmumu grupai nav dominējoša stāvokļa šajā tirgū, vienlaicīgi norādot arī to, ka vienīgais lielais Dānijas televīzijas komerckanāls, kas nedarbojas šajā tirgū, ir TV2 sabiedriskais kanāls. Turklāt TV2 lēš, ka pašreizējā šauri tematisko kanālu tirgus daļa ir apmēram [...] % no maksas televīzijas tirgus, un paredz, ka kopējā šīs raidstacijas tirgus daļa palielināsies līdz aptuveni [...]–[...] % tiklīdz TV2 2012. gadā varēs sākt iekasēt lietošanas maksu par galveno sabiedrisko kanālu. |
| --- | --- |

(89)

Attiecībā uz situāciju maksas televīzijas tirgū TV2 uzsver, ka uzņēmumu grupai nav dominējoša stāvokļa šajā tirgū, vienlaicīgi norādot arī to, ka vienīgais lielais Dānijas televīzijas komerckanāls, kas nedarbojas šajā tirgū, ir TV2 sabiedriskais kanāls. Turklāt TV2 lēš, ka pašreizējā šauri tematisko kanālu tirgus daļa ir apmēram [...] % no maksas televīzijas tirgus, un paredz, ka kopējā šīs raidstacijas tirgus daļa palielināsies līdz aptuveni [...]–[...] % tiklīdz TV2 2012. gadā varēs sākt iekasēt lietošanas maksu par galveno sabiedrisko kanālu.

| (90) | TV2 uzsver, ka tam nebija iespējams saņemt aizdevumus no bankām un ka pat saņemt hipotēku par nekustamo īpašumu Kvaegtorvet nebija viegli. TV2 norāda, ka nenoteiktība cita starpā par neizlemto valsts atbalsta tiesas lietām ir atturējusi bankas no nepieciešamā finansējuma piešķiršanas. TV2 uzskata, ka pārstrukturēšanas plāna ilgums ir atbilstošs, un norāda, ka jebkāda finansiālā stāvokļa uzlabošanās tikai ietekmēs tam pieejamo kredītlīdzekļu izmantošanas apmēru, nevis tā saimnieciskās darbības modeli, kam jānodrošina TV2 rentabilitāte vidējā un ilgākā termiņā. |
| --- | --- |

(90)

TV2 uzsver, ka tam nebija iespējams saņemt aizdevumus no bankām un ka pat saņemt hipotēku par nekustamo īpašumu Kvaegtorvet nebija viegli. TV2 norāda, ka nenoteiktība cita starpā par neizlemto valsts atbalsta tiesas lietām ir atturējusi bankas no nepieciešamā finansējuma piešķiršanas. TV2 uzskata, ka pārstrukturēšanas plāna ilgums ir atbilstošs, un norāda, ka jebkāda finansiālā stāvokļa uzlabošanās tikai ietekmēs tam pieejamo kredītlīdzekļu izmantošanas apmēru, nevis tā saimnieciskās darbības modeli, kam jānodrošina TV2 rentabilitāte vidējā un ilgākā termiņā.

| (91) | TV2 apgalvo, ka lietošanas maksas ieviešana attiecībā uz galveno sabiedrisko kanālu neietver valsts atbalstu, bet tikai sniedz kanālam tādas pašas iespējas, kādas ir tā konkurentiem, – izmantot pašus tradicionālākos līdzekļus darbībai tirgū, proti, iekasēt maksu no lietotājiem, kuri izvēlas tā pakalpojumus. Konkurences izkropļošanas gadījumus ir iespējams novērst, piemērojot LESD 101. vai 102. pantu. Saskaņā ar TV2 lietošanas maksas noteikšana papildus citiem pārstrukturēšanas plāna aspektiem neradīs konkurences izkropļojumus attiecīgajos tirgos. Šajā ziņā TV2 apgalvo, ka minētais plāns nodrošinās likviditāti koncernam TV2, jo īpaši galvenajam sabiedriskajam kanālam tiks nodrošināta nepieciešamā likviditāte līdz lietošanas maksas ieviešanas brīdim. TV2 norāda arī to, ka likumā par valsts atbalstu netiek dota priekšroka alternatīvai – tirgum neatbilstoša finansējuma ieviešanai kompensācijas veidā par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu. |
| --- | --- |

(91)

TV2 apgalvo, ka lietošanas maksas ieviešana attiecībā uz galveno sabiedrisko kanālu neietver valsts atbalstu, bet tikai sniedz kanālam tādas pašas iespējas, kādas ir tā konkurentiem, – izmantot pašus tradicionālākos līdzekļus darbībai tirgū, proti, iekasēt maksu no lietotājiem, kuri izvēlas tā pakalpojumus. Konkurences izkropļošanas gadījumus ir iespējams novērst, piemērojot LESD 101. vai 102. pantu. Saskaņā ar TV2 lietošanas maksas noteikšana papildus citiem pārstrukturēšanas plāna aspektiem neradīs konkurences izkropļojumus attiecīgajos tirgos. Šajā ziņā TV2 apgalvo, ka minētais plāns nodrošinās likviditāti koncernam TV2, jo īpaši galvenajam sabiedriskajam kanālam tiks nodrošināta nepieciešamā likviditāte līdz lietošanas maksas ieviešanas brīdim. TV2 norāda arī to, ka likumā par valsts atbalstu netiek dota priekšroka alternatīvai – tirgum neatbilstoša finansējuma ieviešanai kompensācijas veidā par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu.

| (92) | TV2 uzsver, ka liedzot tam ieviest jaunus kanālus, uzņēmums tiek nodarīti faktiski zaudējumi. Tas norāda, ka pārejot uz ciparu televīziju un pārdodot tam piederošo tīklu, tas zaudē priekšrocību, kādu tas līdz šim tīkla kopīpašuma struktūras dēļ varēja izmantot. Atbildot uz lēmumā par procedūras uzsākšanu uzdoto jautājumu par to, vai nebūtu jāapsver konkrētu programmu pārdošana trešām personām vai raidījumu (piemēram, sporta raidījumu) ierobežošana, TV2 atbildēja, ka standarta līgumi aizliedz TV2 nodot savas tiesības trešām personām. Dānijas mākslas filmas un sporta programmas ir daļa no TV2 sabiedrisko pakalpojumu programmu veidošanas. |
| --- | --- |

(92)

TV2 uzsver, ka liedzot tam ieviest jaunus kanālus, uzņēmums tiek nodarīti faktiski zaudējumi. Tas norāda, ka pārejot uz ciparu televīziju un pārdodot tam piederošo tīklu, tas zaudē priekšrocību, kādu tas līdz šim tīkla kopīpašuma struktūras dēļ varēja izmantot. Atbildot uz lēmumā par procedūras uzsākšanu uzdoto jautājumu par to, vai nebūtu jāapsver konkrētu programmu pārdošana trešām personām vai raidījumu (piemēram, sporta raidījumu) ierobežošana, TV2 atbildēja, ka standarta līgumi aizliedz TV2 nodot savas tiesības trešām personām. Dānijas mākslas filmas un sporta programmas ir daļa no TV2 sabiedrisko pakalpojumu programmu veidošanas.

| (93) | SBS neuzskata, ka ir iemesli, kādēļ vairāku, iespējams, neveiksmīgu vadības lēmumu dēļ būtu jāmaina finansēšanas modelis, radot būtisku konkurenci izkropļojošu ietekmi. SBS apgalvo, ka neskatoties uz neveiksmīgiem ieguldījumu lēmumiem, TV2 2004.–2008. gadā sasniedza pozitīvus rezultātus, un tas ir ieguvis dominējošu stāvokli televīzijas reklāmas tirgū. Turklāt SBS uzskata, ka pārstrukturēšanas plānā ir paredzēti ne tikai nepieciešamie pasākumi. Lietošanas maksas iekasēšanas tiesību tīrā pašreizējā vērtība ir daudz lielāka nekā novērtētais optimālais pašu kapitāls, kā norādīts lēmumā par rekapitalizāciju. SBS arī skar jautājumu par to, ka reģionālajiem kanāliem piešķirtais atbalsts licenču nodevu veidā apmēram DKK 400 miljonu apmērā gadā ir jāiekļauj pārstrukturēšanas plāna ietekmes novērtējumā. |
| --- | --- |

(93)

SBS neuzskata, ka ir iemesli, kādēļ vairāku, iespējams, neveiksmīgu vadības lēmumu dēļ būtu jāmaina finansēšanas modelis, radot būtisku konkurenci izkropļojošu ietekmi. SBS apgalvo, ka neskatoties uz neveiksmīgiem ieguldījumu lēmumiem, TV2 2004.–2008. gadā sasniedza pozitīvus rezultātus, un tas ir ieguvis dominējošu stāvokli televīzijas reklāmas tirgū. Turklāt SBS uzskata, ka pārstrukturēšanas plānā ir paredzēti ne tikai nepieciešamie pasākumi. Lietošanas maksas iekasēšanas tiesību tīrā pašreizējā vērtība ir daudz lielāka nekā novērtētais optimālais pašu kapitāls, kā norādīts lēmumā par rekapitalizāciju. SBS arī skar jautājumu par to, ka reģionālajiem kanāliem piešķirtais atbalsts licenču nodevu veidā apmēram DKK 400 miljonu apmērā gadā ir jāiekļauj pārstrukturēšanas plāna ietekmes novērtējumā.

| (94) | SBS apgalvo, ka ne TV2, ne arī jebkurš tā meitasuzņēmums nav tiesīgs saņemt atbalstu saskaņā ar pārstrukturēšanas pamatnostādnēm. Šajā ziņā SBS uzsver, ka TV2 Danmark 2009. gada pirmā pusgada pārskatā tīrais pašu kapitāls bija norādīts DKK 644,9 miljonu apmērā un ka uzņēmums neatbilst kritērijiem, lai uzsāktu tā maksātnespējas procesu. Visi zaudējumi, kas radušies, pildot pienākumu un sniedzot sabiedriskos pakalpojumus, ir jāanalizē saskaņā ar LESD 106. panta 2. punktā noteiktajām tiesībām, kuras Dānijas valdība nav izmantojusi. |
| --- | --- |

(94)

SBS apgalvo, ka ne TV2, ne arī jebkurš tā meitasuzņēmums nav tiesīgs saņemt atbalstu saskaņā ar pārstrukturēšanas pamatnostādnēm. Šajā ziņā SBS uzsver, ka TV2 Danmark 2009. gada pirmā pusgada pārskatā tīrais pašu kapitāls bija norādīts DKK 644,9 miljonu apmērā un ka uzņēmums neatbilst kritērijiem, lai uzsāktu tā maksātnespējas procesu. Visi zaudējumi, kas radušies, pildot pienākumu un sniedzot sabiedriskos pakalpojumus, ir jāanalizē saskaņā ar LESD 106. panta 2. punktā noteiktajām tiesībām, kuras Dānijas valdība nav izmantojusi.

| (95) | SBS apgalvo, ka izmaksu sadalījums starp dažādiem koncerna TV2 uzņēmumiem ir jāvērtē pareizi, jo īpaši tādēļ, ka šauro tematisko kanālu izmaksas ir ārkārtīgi zemas, salīdzinot ar konkurentu izmaksām šajā jomā. Galveno kanālu uzskatīja par patstāvīgu saimnieciskās darbības vienību, kura rentabilitāti varēja panākt, ieviešot atbilstošus cenu noteikšanas standartus. |
| --- | --- |

(95)

SBS apgalvo, ka izmaksu sadalījums starp dažādiem koncerna TV2 uzņēmumiem ir jāvērtē pareizi, jo īpaši tādēļ, ka šauro tematisko kanālu izmaksas ir ārkārtīgi zemas, salīdzinot ar konkurentu izmaksām šajā jomā. Galveno kanālu uzskatīja par patstāvīgu saimnieciskās darbības vienību, kura rentabilitāti varēja panākt, ieviešot atbilstošus cenu noteikšanas standartus.

| (96) | SBS apgalvo, ka 2004.–2008. gadā koncerns TV2 bija rentabls, ja aprēķinos neietvertu zaudējumus radošos darbības veidus, no kuriem pašreiz tas ir atteicies, piemēram, “TV2 Radio”, un ja šajā vienādojumā nebūtu iekļauti Komisijas lēmumi par līdzekļu atgūšanu. Jebkurā gadījumā TV2 varētu kļūt rentabls, piemēram, samazinot izmaksas. |
| --- | --- |

(96)

SBS apgalvo, ka 2004.–2008. gadā koncerns TV2 bija rentabls, ja aprēķinos neietvertu zaudējumus radošos darbības veidus, no kuriem pašreiz tas ir atteicies, piemēram, “TV2 Radio”, un ja šajā vienādojumā nebūtu iekļauti Komisijas lēmumi par līdzekļu atgūšanu. Jebkurā gadījumā TV2 varētu kļūt rentabls, piemēram, samazinot izmaksas.

| (97) | SBS vēl arī apsver jautājumu par Dānijas iesniegto tirgus analīzi. Īpaši SBS nepiekrīt prognozēm attiecībā uz reklāmas tirgu, kurā no 2010. gada tiek paredzēta izaugsme (78). |
| --- | --- |

(97)

SBS vēl arī apsver jautājumu par Dānijas iesniegto tirgus analīzi. Īpaši SBS nepiekrīt prognozēm attiecībā uz reklāmas tirgu, kurā no 2010. gada tiek paredzēta izaugsme (78).

| (98) | SBS norāda, ka pārstrukturēšanas plāna ilgums, ja tas vispār tiks apstiprināts, ir jāierobežo līdz laika posmam, kas nepieciešams aktīvu pārdošanai, lai novērstu likviditātes problēmas. |
| --- | --- |

(98)

SBS norāda, ka pārstrukturēšanas plāna ilgums, ja tas vispār tiks apstiprināts, ir jāierobežo līdz laika posmam, kas nepieciešams aktīvu pārdošanai, lai novērstu likviditātes problēmas.

| (99) | SBS norāda, ka lietošanas maksas ieviešanai faktiski būs tāda pati ietekme kā licenču nodevu paaugstināšanai, un tā ir klasificējama kā valsts atbalsts atbilstoši lietai C-206/06 Essent Netwerk Noord BV. Tai ir būtiskas atšķirības, salīdzinot ar lietu C-345/02 (Pearle), jo šis pasākums tika ierosināts tikai un vienīgi pēc Dānijas un TV2 iniciatīvas un tādēļ, ka lietošanas maksa netiek rezervēta konkrētiem skatītāju izvēlētiem mērķiem. |
| --- | --- |

(99)

SBS norāda, ka lietošanas maksas ieviešanai faktiski būs tāda pati ietekme kā licenču nodevu paaugstināšanai, un tā ir klasificējama kā valsts atbalsts atbilstoši lietai C-206/06 Essent Netwerk Noord BV. Tai ir būtiskas atšķirības, salīdzinot ar lietu C-345/02 (Pearle), jo šis pasākums tika ierosināts tikai un vienīgi pēc Dānijas un TV2 iniciatīvas un tādēļ, ka lietošanas maksa netiek rezervēta konkrētiem skatītāju izvēlētiem mērķiem.

| (100) | SBS uzsver lietošanas maksas analizēšanas nozīmīgumu saistībā ar pārstrukturēšanas atbalstu. Vienošanās par lietošanas maksas ieviešanu, iespējams, ietekmēs TV2 darbību tirgū, kā arī iesaistīto trešo personu, piemēram, banku, rīcību drīzāk gan pārstrukturēšanas plāna apstiprināšanas, nevis lietošanas maksas ieviešanas datumā. Turklāt uzņēmums arī kritizē to, ka nav noteikts maksimālais ierobežojums lietošanas maksai, ko TV2 var pieprasīt, ne arī nosacījumi tās izmantošanai. Lietošanas maksu var arī izmantot komerciālo darbības veidu finansēšanai. |
| --- | --- |

(100)

SBS uzsver lietošanas maksas analizēšanas nozīmīgumu saistībā ar pārstrukturēšanas atbalstu. Vienošanās par lietošanas maksas ieviešanu, iespējams, ietekmēs TV2 darbību tirgū, kā arī iesaistīto trešo personu, piemēram, banku, rīcību drīzāk gan pārstrukturēšanas plāna apstiprināšanas, nevis lietošanas maksas ieviešanas datumā. Turklāt uzņēmums arī kritizē to, ka nav noteikts maksimālais ierobežojums lietošanas maksai, ko TV2 var pieprasīt, ne arī nosacījumi tās izmantošanai. Lietošanas maksu var arī izmantot komerciālo darbības veidu finansēšanai.

| (101) | Turklāt SBS turklāt norāda, ka lietošanas maksas ieviešana nav savietojama ar sabiedrisko pakalpojumu koncepciju. Tas nozīmē, ka pārstrukturēšanas atbalsts kā tāds nav pamatojams ar LESD 106. panta 2. punktu, ja vien TV2 neatsakās no plāniem par lietošanas maksas iekasēšanu. SBS arī norāda, ka lietošanas maksas ietekme, protams, ir vērsta pret konkurenci un jo īpaši tā var radīt situāciju, ka dažiem uzņēmumiem, iespējams, būs jāpamet šis tirgus un ka tas dos TV2 arī iespēju vēl agresīvāk ieguldīt jauna satura veidošanā. Tas ir negatīvs aspekts, jo īpaši tādēļ, ka TV2 ir īpašs uzņēmums tādā ziņā, ka tam ir dominējošs stāvoklis reklāmas tirgū. |
| --- | --- |

(101)

Turklāt SBS turklāt norāda, ka lietošanas maksas ieviešana nav savietojama ar sabiedrisko pakalpojumu koncepciju. Tas nozīmē, ka pārstrukturēšanas atbalsts kā tāds nav pamatojams ar LESD 106. panta 2. punktu, ja vien TV2 neatsakās no plāniem par lietošanas maksas iekasēšanu. SBS arī norāda, ka lietošanas maksas ietekme, protams, ir vērsta pret konkurenci un jo īpaši tā var radīt situāciju, ka dažiem uzņēmumiem, iespējams, būs jāpamet šis tirgus un ka tas dos TV2 arī iespēju vēl agresīvāk ieguldīt jauna satura veidošanā. Tas ir negatīvs aspekts, jo īpaši tādēļ, ka TV2 ir īpašs uzņēmums tādā ziņā, ka tam ir dominējošs stāvoklis reklāmas tirgū.

| (102) | SBS apgalvo, ka ir jāievieš pietiekami stingri kompensācijas pasākumi. Tādēļ tas, pirmkārt, ierosina neatļaut TV2 ieviest lietošanas maksu. Otrkārt, jāizsludina atklāts konkurss, lai nodrošinātu pareizāku iekšējo cenu noteikšanu, TV2 programmas pārdodot saviem meitas uzņēmumiem. Treškārt, TV2 reģionālos kanālus varētu nodot “Danmarks Radio”, jo reģionālie kanāli saņem ievērojamus valsts atbalsta līdzekļus, un tā kā mājsaimniecības jau maksā licenču nodevas, tad maksas televīzijas ieviešana būtu divkārša maksa par TV2 reģionālajiem kanāliem. Ceturtkārt, ir jāpieprasa, lai TV2 ne tikai ieviestu jaunus komerckanālus, bet arī pārdotu vismaz dažus no tā pašreizējiem kanāliem. Visbeidzot, TV2 ir jānosaka pienākums atļaut pārraidīt konkurējošo uzņēmumu reklāmu savā apraides tīklā. |
| --- | --- |

(102)

SBS apgalvo, ka ir jāievieš pietiekami stingri kompensācijas pasākumi. Tādēļ tas, pirmkārt, ierosina neatļaut TV2 ieviest lietošanas maksu. Otrkārt, jāizsludina atklāts konkurss, lai nodrošinātu pareizāku iekšējo cenu noteikšanu, TV2 programmas pārdodot saviem meitas uzņēmumiem. Treškārt, TV2 reģionālos kanālus varētu nodot “Danmarks Radio”, jo reģionālie kanāli saņem ievērojamus valsts atbalsta līdzekļus, un tā kā mājsaimniecības jau maksā licenču nodevas, tad maksas televīzijas ieviešana būtu divkārša maksa par TV2 reģionālajiem kanāliem. Ceturtkārt, ir jāpieprasa, lai TV2 ne tikai ieviestu jaunus komerckanālus, bet arī pārdotu vismaz dažus no tā pašreizējiem kanāliem. Visbeidzot, TV2 ir jānosaka pienākums atļaut pārraidīt konkurējošo uzņēmumu reklāmu savā apraides tīklā.

| (103) | SBS arī ierosina ieviest vairākus drošības pasākumus, lai nodrošinātu, ka TV2 neizmanto atbalstu un/vai lietošanas maksu mērķiem, kas izkropļo konkurenci. Pirmkārt, Dānijai nedrīkst atļaut piemērot diskriminējošu lietošanas maksu. Otrkārt, TV2 nedrīkst atļaut sasaistīt galveno kanālu ar citiem kanāliem izplatīšanas tirgū un TV2 ir jānosaka saistības nodrošināt TV2 kā patstāvīgu kanālu. Treškārt, TV2 ir jāaizliedz izmantot atbalstu vai lietošanas maksu citu darbības veidu finansēšanai, izņemot galveno kanālu, un īstenot cenu dempingu reklāmas tirgū. Ceturtkārt, TV2 ir jānosaka saistības apņemties neizmantot nepārredzamu atlaižu politiku. |
| --- | --- |

(103)

SBS arī ierosina ieviest vairākus drošības pasākumus, lai nodrošinātu, ka TV2 neizmanto atbalstu un/vai lietošanas maksu mērķiem, kas izkropļo konkurenci. Pirmkārt, Dānijai nedrīkst atļaut piemērot diskriminējošu lietošanas maksu. Otrkārt, TV2 nedrīkst atļaut sasaistīt galveno kanālu ar citiem kanāliem izplatīšanas tirgū un TV2 ir jānosaka saistības nodrošināt TV2 kā patstāvīgu kanālu. Treškārt, TV2 ir jāaizliedz izmantot atbalstu vai lietošanas maksu citu darbības veidu finansēšanai, izņemot galveno kanālu, un īstenot cenu dempingu reklāmas tirgū. Ceturtkārt, TV2 ir jānosaka saistības apņemties neizmantot nepārredzamu atlaižu politiku.

| (104) | Viasat apgalvo, ka TV2 nav grūtībās nonācis uzņēmums, jo īpaši norādot uz 2008. gada peļņu. Tas apgalvo, ka TV2 nākotnē varētu būt rentabls uzņēmums, norādot cita starpā uz TV2 2009. gada pirmajā pusgadā gūto peļņu (kas tiek prognozēta DKK 249 miljonu apmērā pirms nodokļu nomaksas). Ņemot vērā jaunāko informāciju par to, ka faktiski 2009. gadā TV2 cieta zaudējumus,Viasat uzskata, ka šie nebūtiskie zaudējumi ir saistīti ar vispārējo reklāmas tirgus apjoma samazinājumu 18,7 % apmērā, salīdzinot ar 2008. gadu. Tas apliecina, ka TV2 ir izdevies koriģēt savas izmaksas pašreizējiem komerciālajiem un finanšu apstākļiem. Attiecībā uz 2007. gada zaudējumiem Viasat norāda, ka tie galvenokārt ir radušies TV2 Radio ietekmē, kas pēc tam tika pārdots. TV2 2008. gadā tiešām bija vērojams apgrozījuma samazinājums, bet šāds stāvoklis bija vērojams vairākumam uzņēmumu, un neskatoties uz to TV2 izdevās palielināt savu pirmsnodokļu peļņu. |
| --- | --- |

(104)

Viasat apgalvo, ka TV2 nav grūtībās nonācis uzņēmums, jo īpaši norādot uz 2008. gada peļņu. Tas apgalvo, ka TV2 nākotnē varētu būt rentabls uzņēmums, norādot cita starpā uz TV2 2009. gada pirmajā pusgadā gūto peļņu (kas tiek prognozēta DKK 249 miljonu apmērā pirms nodokļu nomaksas). Ņemot vērā jaunāko informāciju par to, ka faktiski 2009. gadā TV2 cieta zaudējumus,Viasat uzskata, ka šie nebūtiskie zaudējumi ir saistīti ar vispārējo reklāmas tirgus apjoma samazinājumu 18,7 % apmērā, salīdzinot ar 2008. gadu. Tas apliecina, ka TV2 ir izdevies koriģēt savas izmaksas pašreizējiem komerciālajiem un finanšu apstākļiem. Attiecībā uz 2007. gada zaudējumiem Viasat norāda, ka tie galvenokārt ir radušies TV2 Radio ietekmē, kas pēc tam tika pārdots. TV2 2008. gadā tiešām bija vērojams apgrozījuma samazinājums, bet šāds stāvoklis bija vērojams vairākumam uzņēmumu, un neskatoties uz to TV2 izdevās palielināt savu pirmsnodokļu peļņu.

| (105) | Viasat apgalvo, ka nekas neliecina par īstermiņa naudas plūsmas nepietiekamību. Tieši pretēji – TV2 nesen iztērēja būtisku summu par jaunu filmu iegādi, un ir arī palielinājušās tā izmaksas, kas pēc Viasat ieskatiem ir noticis programmu skaita palielināšanās dēļ, kā arī ir palielinājušās izmaksas vispārējo mākslas filmu iegādes jomā un ir veikti pārmērīgi lieli ieguldījumi dārgajā Dānijas mākslas filmu jomā (79). |
| --- | --- |

(105)

Viasat apgalvo, ka nekas neliecina par īstermiņa naudas plūsmas nepietiekamību. Tieši pretēji – TV2 nesen iztērēja būtisku summu par jaunu filmu iegādi, un ir arī palielinājušās tā izmaksas, kas pēc Viasat ieskatiem ir noticis programmu skaita palielināšanās dēļ, kā arī ir palielinājušās izmaksas vispārējo mākslas filmu iegādes jomā un ir veikti pārmērīgi lieli ieguldījumi dārgajā Dānijas mākslas filmu jomā (79).

| (106) | Sniedzot plašāku informāciju, Viasat uzsver, ka, lai gan liela TV2 parādsaistību daļa, par ko jāmaksā procenti, joprojām ir īstermiņa parādsaistības, tas nerada nekādas problēmas, kamēr TV2 spēj tās pārfinansēt. TV2 finanšu izmaksas 2009. gadā samazinājās no DKK 49,2 miljoniem līdz DKK 19 miljoniem. TV2 ir arī iztērējis ievērojamus līdzekļus jauna satura iegādei. Turklāt negatīvā naudas plūsma 2006.–2008. gadā galvenokārt radās, veicot neparasti lielus ieguldījumu darījumus, nevis saistībā ar TV2 saimnieciskās darbības izmaksām. Tādēļ negatīvo naudas plūsmu varēja izlīdzināt, atliekot vai samazinot ieguldījumus. Tāpat arī TV2 parādsaistību pieauguma iemesls bija TV2 īstenotie apjomīgie ieguldījumi 2006.–2008. gada periodā. |
| --- | --- |

(106)

Sniedzot plašāku informāciju, Viasat uzsver, ka, lai gan liela TV2 parādsaistību daļa, par ko jāmaksā procenti, joprojām ir īstermiņa parādsaistības, tas nerada nekādas problēmas, kamēr TV2 spēj tās pārfinansēt. TV2 finanšu izmaksas 2009. gadā samazinājās no DKK 49,2 miljoniem līdz DKK 19 miljoniem. TV2 ir arī iztērējis ievērojamus līdzekļus jauna satura iegādei. Turklāt negatīvā naudas plūsma 2006.–2008. gadā galvenokārt radās, veicot neparasti lielus ieguldījumu darījumus, nevis saistībā ar TV2 saimnieciskās darbības izmaksām. Tādēļ negatīvo naudas plūsmu varēja izlīdzināt, atliekot vai samazinot ieguldījumus. Tāpat arī TV2 parādsaistību pieauguma iemesls bija TV2 īstenotie apjomīgie ieguldījumi 2006.–2008. gada periodā.

| (107) | Viasat arī norāda uz iespējamo procentu apgrūtinājuma samazināšanos 2008. gadā. Viasat arī apšauba, ka TV2 ir problemātiski piesaistīt aizdevumus, jo šķiet, ka TV2 ir mēģinājis pieprasīt aizdevumu tikai no Danske Bank. Turklāt tas notika laikā, kad bija grūtāk saņemt aizdevumus nekā tas ir pašlaik. |
| --- | --- |

(107)

Viasat arī norāda uz iespējamo procentu apgrūtinājuma samazināšanos 2008. gadā. Viasat arī apšauba, ka TV2 ir problemātiski piesaistīt aizdevumus, jo šķiet, ka TV2 ir mēģinājis pieprasīt aizdevumu tikai no Danske Bank. Turklāt tas notika laikā, kad bija grūtāk saņemt aizdevumus nekā tas ir pašlaik.

| (108) | Attiecībā uz ārējiem faktoriem Viasat piekrīt lēmumā par procedūras uzsākšanu minētajam pieņēmumam par gada IKP izaugsmi 1,02 % apmērā. Īpaši Viasat norāda, ka tās uzņēmuma PWC prognozes par reklāmas tirgus izaugsmi, uz kurām ir balstījusies Dānijas valdība, ir būtiski konservatīvākas nekā citu uzņēmumu, jo īpaši aktīvo tirgus dalībnieku, prognozes. Savās piezīmēs par procedūras uzsākšanas lēmumu Viasat sniedz pats savas prognozes attiecībā uz koncernu TV2 2009.–2019. gada periodam (uzņēmuma Audon Partners ziņojums), kurā norādīts, ka īstermiņā vai vidējā termiņā TV2 nedraud darbības pārtraukšana. |
| --- | --- |

(108)

Attiecībā uz ārējiem faktoriem Viasat piekrīt lēmumā par procedūras uzsākšanu minētajam pieņēmumam par gada IKP izaugsmi 1,02 % apmērā. Īpaši Viasat norāda, ka tās uzņēmuma PWC prognozes par reklāmas tirgus izaugsmi, uz kurām ir balstījusies Dānijas valdība, ir būtiski konservatīvākas nekā citu uzņēmumu, jo īpaši aktīvo tirgus dalībnieku, prognozes. Savās piezīmēs par procedūras uzsākšanas lēmumu Viasat sniedz pats savas prognozes attiecībā uz koncernu TV2 2009.–2019. gada periodam (uzņēmuma Audon Partners ziņojums), kurā norādīts, ka īstermiņā vai vidējā termiņā TV2 nedraud darbības pārtraukšana.

| (109) | Attiecībā uz sabiedriskā kanāla rentabilitāti Viasat uzsver, ka koncernā TV2 iekļautas vairākas sinerģijas, tādēļ katra darbības veida peļņu nav iespējams analizēt nošķirti. Tādēļ galveno kanālu nedrīkst vērtēt atsevišķi. Neskatoties uz to, iekšējā norēķināšanās starp TV2 un šauras tematikas kanāliem ir kļūdaini noteiktas, jo cena ir ievērojami zemāka nekā to izmaksas. Viasat ir iesniedzis rentabilitātes aprēķinus, kuros izmaksas ir sadalītas atbilstoši kanālu apgrozījumam. Viasat arī norāda, ka salīdzinot ar līdzīgiem plašsaziņas līdzekļu uzņēmumiem, tematisko kanālu finansiālās darbības rādītāji konkrētu pamatu, lai uzskatītu, ka koncernam TV2 ir jāatsakās no pārskatiem ar iedalījumu pēc darbības veida. Noslēgumā Viasat norāda, ka TV2 varētu pārdot izsolē tiesības pārraidīt pievilcīgākās programmas, izņemot sporta notikumus, piemēram, televīzijas, mākslas un dokumentālās filmas, lai uzlabotu galvenā kanāla peļņu. Viasat ir arī šaubas par to, vai atbalsts netiks izmantots agresīvas rīcības finansēšanai tirgū, un norāda, ka TV2 iepriekš ieguldīja līdzekļus televīzijas seriālu iegādē, iesniedzot labākus piedāvājumus nekā konkurenti, palielināja cenas par TV2 ziņām un piešķīra atlaides. |
| --- | --- |

(109)

Attiecībā uz sabiedriskā kanāla rentabilitāti Viasat uzsver, ka koncernā TV2 iekļautas vairākas sinerģijas, tādēļ katra darbības veida peļņu nav iespējams analizēt nošķirti. Tādēļ galveno kanālu nedrīkst vērtēt atsevišķi. Neskatoties uz to, iekšējā norēķināšanās starp TV2 un šauras tematikas kanāliem ir kļūdaini noteiktas, jo cena ir ievērojami zemāka nekā to izmaksas. Viasat ir iesniedzis rentabilitātes aprēķinus, kuros izmaksas ir sadalītas atbilstoši kanālu apgrozījumam. Viasat arī norāda, ka salīdzinot ar līdzīgiem plašsaziņas līdzekļu uzņēmumiem, tematisko kanālu finansiālās darbības rādītāji konkrētu pamatu, lai uzskatītu, ka koncernam TV2 ir jāatsakās no pārskatiem ar iedalījumu pēc darbības veida. Noslēgumā Viasat norāda, ka TV2 varētu pārdot izsolē tiesības pārraidīt pievilcīgākās programmas, izņemot sporta notikumus, piemēram, televīzijas, mākslas un dokumentālās filmas, lai uzlabotu galvenā kanāla peļņu. Viasat ir arī šaubas par to, vai atbalsts netiks izmantots agresīvas rīcības finansēšanai tirgū, un norāda, ka TV2 iepriekš ieguldīja līdzekļus televīzijas seriālu iegādē, iesniedzot labākus piedāvājumus nekā konkurenti, palielināja cenas par TV2 ziņām un piešķīra atlaides.

| (110) | Ja Komisija izdarīs secinājumu, ka atbalsts ir nepieciešams, šim atbalstam jābūt vērstam uz neatliekamās, proti, naudas plūsmas, problēmas novēršanu, nevis uz saimniecisko darbību. Tas nozīmē, ka nedrīkst pieļaut TV2 pārveidošanu par maksas televīzijas kanālu, jo kredītlīdzekļu piešķiršana būtu pietiekams risinājums. Turklāt lietošanas maksas ieviešana nodrošinās TV2 līdzekļus, kurus tas varēs izmantot ļaunprātīgas rīcības finansēšanai reklāmas tirgū, un pastāv tirgus konkurences ierobežošanas risks. Viasat arī apšauba, vai šī shēma atbilst TV2 vispārējām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām. |
| --- | --- |

(110)

Ja Komisija izdarīs secinājumu, ka atbalsts ir nepieciešams, šim atbalstam jābūt vērstam uz neatliekamās, proti, naudas plūsmas, problēmas novēršanu, nevis uz saimniecisko darbību. Tas nozīmē, ka nedrīkst pieļaut TV2 pārveidošanu par maksas televīzijas kanālu, jo kredītlīdzekļu piešķiršana būtu pietiekams risinājums. Turklāt lietošanas maksas ieviešana nodrošinās TV2 līdzekļus, kurus tas varēs izmantot ļaunprātīgas rīcības finansēšanai reklāmas tirgū, un pastāv tirgus konkurences ierobežošanas risks. Viasat arī apšauba, vai šī shēma atbilst TV2 vispārējām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām.

| (111) | Viasat galvenokārt uzsver lietošanas maksas pret konkurenci vērsto ietekmi, jo tādēļ citi uzņēmumi būs spiesti piedāvāt dārgākas programmu paketes, kuru dēļ tās zaudēs ieņēmums no abonēšanas un reklāmas. |
| --- | --- |

(111)

Viasat galvenokārt uzsver lietošanas maksas pret konkurenci vērsto ietekmi, jo tādēļ citi uzņēmumi būs spiesti piedāvāt dārgākas programmu paketes, kuru dēļ tās zaudēs ieņēmums no abonēšanas un reklāmas.

| (112) | Viasat turklāt arī apgalvo, ka ierosinātie kompensācijas pasākumi pēc būtības nav nekāda uzupurēšanās, jo jaunus kanālus ieviest vairs nav iespējams. Kā iepriekš tika minēts, Viasat norāda, ka TV2 ir jāizsola tiesības atkārtoti pārraidīt vispievilcīgākās tā programmas (izņemot sporta notikumus), piemēram, televīzijas, mākslas un dokumentālās filmas. |
| --- | --- |

(112)

Viasat turklāt arī apgalvo, ka ierosinātie kompensācijas pasākumi pēc būtības nav nekāda uzupurēšanās, jo jaunus kanālus ieviest vairs nav iespējams. Kā iepriekš tika minēts, Viasat norāda, ka TV2 ir jāizsola tiesības atkārtoti pārraidīt vispievilcīgākās tā programmas (izņemot sporta notikumus), piemēram, televīzijas, mākslas un dokumentālās filmas.

| (113) | Visbeidzot, Viasat arī norāda, ka ir maz ticams, ka Dānijas valdība varētu izmantot 106. panta 2. punktā noteiktās tiesības. |
| --- | --- |

(113)

Visbeidzot, Viasat arī norāda, ka ir maz ticams, ka Dānijas valdība varētu izmantot 106. panta 2. punktā noteiktās tiesības.

| (114) | Boxer norāda, ka lietošanas maksas ieviešana ļaus daļēji labot pašreizējo pret konkurenci vērsto stāvokli, kurā Boxer, pretēji visiem pārējiem apraides platformu nodrošinātājiem, nevar gūt komerciālu labumu no TV2 pārraidīšanas. Boxer ierosina, ka attiecībā uz TV2 cenu noteikšanu jāveic kontrole vai nu politiskā līmenī, vai konkurences iestāžu līmenī. |
| --- | --- |

(114)

Boxer norāda, ka lietošanas maksas ieviešana ļaus daļēji labot pašreizējo pret konkurenci vērsto stāvokli, kurā Boxer, pretēji visiem pārējiem apraides platformu nodrošinātājiem, nevar gūt komerciālu labumu no TV2 pārraidīšanas. Boxer ierosina, ka attiecībā uz TV2 cenu noteikšanu jāveic kontrole vai nu politiskā līmenī, vai konkurences iestāžu līmenī.

| (115) | Attiecībā uz pārstrukturēšanas atbalstu dažas no ieinteresētajām personām apšauba, vai TV2 ir grūtībās nonācis uzņēmums (ASK) un vai piesātinātā tirgū īstenotie kompensācijas pasākumi nav pārāk vāji (FDA). Dažas no šīm personām tomēr norāda, ka gadījumā, ja uzņēmums ir nonācis grūtībās, lietošanas maksas ieviešana varētu tikt apsvērta (DI, TDC). Dažas uzskata, ka pārstrukturēšanas laika posms ir pārāk ilgs (Discovery). Citas personas norāda, ka gadījumā, ja līdz 2012. gadam TV2 kļūs par saimnieciski stabilu uzņēmumu, tam nedrīkst piešķirt atļauju ieviest lietošanas maksu. |
| --- | --- |

(115)

Attiecībā uz pārstrukturēšanas atbalstu dažas no ieinteresētajām personām apšauba, vai TV2 ir grūtībās nonācis uzņēmums (ASK) un vai piesātinātā tirgū īstenotie kompensācijas pasākumi nav pārāk vāji (FDA). Dažas no šīm personām tomēr norāda, ka gadījumā, ja uzņēmums ir nonācis grūtībās, lietošanas maksas ieviešana varētu tikt apsvērta (DI, TDC). Dažas uzskata, ka pārstrukturēšanas laika posms ir pārāk ilgs (Discovery). Citas personas norāda, ka gadījumā, ja līdz 2012. gadam TV2 kļūs par saimnieciski stabilu uzņēmumu, tam nedrīkst piešķirt atļauju ieviest lietošanas maksu.

| (116) | Par lietošanas maksu: dažas ieinteresētās personas (Langkilde, MTV Networks AB, FDA, Discovery, Stofa) uzskata, ka lietošanas maksas ieviešanas dēļ no pašreizējām maksas televīzijas programmu paketēm tiks izstumti mazie kanāli, vai arī klientiem būs jāmaksā vairāk. |
| --- | --- |

(116)

Par lietošanas maksu: dažas ieinteresētās personas (Langkilde, MTV Networks AB, FDA, Discovery, Stofa) uzskata, ka lietošanas maksas ieviešanas dēļ no pašreizējām maksas televīzijas programmu paketēm tiks izstumti mazie kanāli, vai arī klientiem būs jāmaksā vairāk.

| (117) | Dažas ieinteresētās personas uzskata, ka lietošanas maksa DKK 25 apmērā ir pārāk augsta (FDA, TDC). FDA uzskata arī, ka šādas lietošanas maksas noteikšana nav savienojama ar TV2 kā sabiedriskās raidorganizācijas funkcijām. |
| --- | --- |

(117)

Dažas ieinteresētās personas uzskata, ka lietošanas maksa DKK 25 apmērā ir pārāk augsta (FDA, TDC). FDA uzskata arī, ka šādas lietošanas maksas noteikšana nav savienojama ar TV2 kā sabiedriskās raidorganizācijas funkcijām.

VIII.   NOVĒRTĒJUMS SASKAŅĀ AR NOTEIKUMIEM PAR VALSTS ATBALSTA PIEŠĶIRŠANU

1.   Novērtējuma piemērošanas joma

| (118) | Kā izriet no Dānijas piezīmēm, paziņotais pārstrukturēšanas plāns nav atcelts. Dānija norāda, ka atbalsta pasākumu ieviešana nav nepieciešama un ka visi atbalsta pasākumi tiks atcelti uzreiz pēc tam, kad tiks apstiprināts pārstrukturēšanas plāns, tostarp lietošanas maksas ieviešana, un TV2 vairs netiks prasīts veikt papildu maksājumus, kas izriet no divām iepriekšējām Komisijas izmeklēšanas procedūrām saistībā ar TV2
   (80). Citiem vārdiem – Komisija vēl nav saņēmusi beznosacījumu piekrišanu no Dānijas, ka šie pasākumi vairs neietilpst pārstrukturēšanas plānā un līdz ar to arī Komisijas oficiālās izmeklēšanas piemērošanas jomā. |
| --- | --- |

(118)

Kā izriet no Dānijas piezīmēm, paziņotais pārstrukturēšanas plāns nav atcelts. Dānija norāda, ka atbalsta pasākumu ieviešana nav nepieciešama un ka visi atbalsta pasākumi tiks atcelti uzreiz pēc tam, kad tiks apstiprināts pārstrukturēšanas plāns, tostarp lietošanas maksas ieviešana, un TV2 vairs netiks prasīts veikt papildu maksājumus, kas izriet no divām iepriekšējām Komisijas izmeklēšanas procedūrām saistībā ar TV2
   (80). Citiem vārdiem – Komisija vēl nav saņēmusi beznosacījumu piekrišanu no Dānijas, ka šie pasākumi vairs neietilpst pārstrukturēšanas plānā un līdz ar to arī Komisijas oficiālās izmeklēšanas piemērošanas jomā.

| (119) | Vienīgais izņēmums ir piedāvātā garantija apraides tīkla pārdošanas gadījumā, kas netiks īstenota, jo šī pārdošana jau ir notikusi, un tādējādi šajā lietā tā vairs nav būtiska. Komisija vairs neuzskata šo pasākumu par paziņoto pasākumu. |
| --- | --- |

(119)

Vienīgais izņēmums ir piedāvātā garantija apraides tīkla pārdošanas gadījumā, kas netiks īstenota, jo šī pārdošana jau ir notikusi, un tādējādi šajā lietā tā vairs nav būtiska. Komisija vairs neuzskata šo pasākumu par paziņoto pasākumu.

| (120) | Tādēļ turpmāk Komisija joprojām izvērtēs pārējos paziņotos pasākumus (atbalstu aizdevuma un starpposma un pārstrukturēšanas kredītlīdzekļu veidā), kā arī apstiprināto glābšanas atbalsta kredītlīdzekļu piešķiršanu, kas joprojām ir spēkā. |
| --- | --- |

(120)

Tādēļ turpmāk Komisija joprojām izvērtēs pārējos paziņotos pasākumus (atbalstu aizdevuma un starpposma un pārstrukturēšanas kredītlīdzekļu veidā), kā arī apstiprināto glābšanas atbalsta kredītlīdzekļu piešķiršanu, kas joprojām ir spēkā.

2.   Valsts atbalsta piešķiršana LESD 107. panta 1. punkta izpratnē

| (121) | LESD 107. panta 1. punktā ir noteikts, ka:
  “ja vien Līgumi neparedz ko citu, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

(121)

LESD 107. panta 1. punktā ir noteikts, ka:

“ja vien Līgumi neparedz ko citu, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

| (122) | LESD 107. panta 1. punktu piemēro gadījumiem, kas attiecas uz atbalsta pasākumu, ko ir paredzēts īstenot attiecībā uz valsti, ko piešķir no valsts līdzekļiem un kas ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm un izkropļo konkurenci vienotajā tirgū, izlases veidā piešķirot selektīvas saimnieciskās darbības priekšrocības konkrētiem uzņēmumiem. Turpmāk tiek pārbaudīta šo nosacījumu piemērošana attiecīgajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(122)

LESD 107. panta 1. punktu piemēro gadījumiem, kas attiecas uz atbalsta pasākumu, ko ir paredzēts īstenot attiecībā uz valsti, ko piešķir no valsts līdzekļiem un kas ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm un izkropļo konkurenci vienotajā tirgū, izlases veidā piešķirot selektīvas saimnieciskās darbības priekšrocības konkrētiem uzņēmumiem. Turpmāk tiek pārbaudīta šo nosacījumu piemērošana attiecīgajiem pasākumiem.

2.1.   Valsts līdzekļi

| (123) | Subordinētais aizdevums un sākotnējā glābšanas atbalstā un pārstrukturēšanas plānā paredzētie starpposma kredīti (81) ir līdzekļi, ko saskaņā ar Folketinget vienošanos valdība piešķir no Dānijas kopējā budžeta, un tādējādi tie ir uzskatāmi par valsts līdzekļiem. |
| --- | --- |

(123)

Subordinētais aizdevums un sākotnējā glābšanas atbalstā un pārstrukturēšanas plānā paredzētie starpposma kredīti (81) ir līdzekļi, ko saskaņā ar Folketinget vienošanos valdība piešķir no Dānijas kopējā budžeta, un tādējādi tie ir uzskatāmi par valsts līdzekļiem.

| (124) | Dānija iesniedza informāciju, ka TV2 tiek piemērotas tādas pašas procentu likmes un maksas kā finansiāli stabiliem uzņēmumiem. Piemērojot vienādus nosacījumus grūtībās nonākušam uzņēmumam, piemēram, TV2, Dānija atsakās no valsts ieņēmumiem, jo privātais kreditors ņemtu vērā TV2 finansiālās grūtības un nepiešķirtu aizdevumu vai kredītlīdzekļus vispār, jeb tos piešķirtu ar augstāku likmi nekā finansiāli stabiliem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(124)

Dānija iesniedza informāciju, ka TV2 tiek piemērotas tādas pašas procentu likmes un maksas kā finansiāli stabiliem uzņēmumiem. Piemērojot vienādus nosacījumus grūtībās nonākušam uzņēmumam, piemēram, TV2, Dānija atsakās no valsts ieņēmumiem, jo privātais kreditors ņemtu vērā TV2 finansiālās grūtības un nepiešķirtu aizdevumu vai kredītlīdzekļus vispār, jeb tos piešķirtu ar augstāku likmi nekā finansiāli stabiliem uzņēmumiem.

| (125) | Komisija atzīst, ka TV2 piešķirtās tiesības, sākot no 2012. gada iekasēt lietošanas maksu, nav uzskatāmas par valsts līdzekļiem LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. Lietošanas maksas izcelsmei ir privāts raksturs (82) un patērētāji tās tiešā veidā maksā izplatītājam kā atlīdzību par TV2 kanāla skatīšanos. TV2 ir jāuzsāk parastas komercsarunas ar izplatītāju ar mērķi iekļaut tā kanālu ciparu televīzijas programmu paketē un jāvienojas par piemērotu atlīdzības apmēru. Nav neviena juridiska noteikuma, kas liktu izplatītājam iekļaut TV2 galveno kanālu tā piedāvātajā programmu paketē, jo pašreizējās Dānijas Apraides likuma 6. pantā paredzētās “must-carry” saistības lietošanas maksas sistēmas ieviešanas brīdī tiks atceltas. Tāpat arī valdība pastāvīgi neuzrauga ne lietošanas maksu, ne arī tās apmēru, ne arī valdībai tā ir pieejama (83). Valdība nav iesaistīta ne cenu noteikšanā, kas tiek īstenota, TV2 pieņemot komerciālu lēmumu, ne arī tā iekasē šo maksu TV2 uzdevumā, ne arī to uzrauga vai jebkādā veidā ar to rīkojas. |
| --- | --- |

(125)

Komisija atzīst, ka TV2 piešķirtās tiesības, sākot no 2012. gada iekasēt lietošanas maksu, nav uzskatāmas par valsts līdzekļiem LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. Lietošanas maksas izcelsmei ir privāts raksturs (82) un patērētāji tās tiešā veidā maksā izplatītājam kā atlīdzību par TV2 kanāla skatīšanos. TV2 ir jāuzsāk parastas komercsarunas ar izplatītāju ar mērķi iekļaut tā kanālu ciparu televīzijas programmu paketē un jāvienojas par piemērotu atlīdzības apmēru. Nav neviena juridiska noteikuma, kas liktu izplatītājam iekļaut TV2 galveno kanālu tā piedāvātajā programmu paketē, jo pašreizējās Dānijas Apraides likuma 6. pantā paredzētās “must-carry” saistības lietošanas maksas sistēmas ieviešanas brīdī tiks atceltas. Tāpat arī valdība pastāvīgi neuzrauga ne lietošanas maksu, ne arī tās apmēru, ne arī valdībai tā ir pieejama (83). Valdība nav iesaistīta ne cenu noteikšanā, kas tiek īstenota, TV2 pieņemot komerciālu lēmumu, ne arī tā iekasē šo maksu TV2 uzdevumā, ne arī to uzrauga vai jebkādā veidā ar to rīkojas.

| (126) | Lietošanas maksu nevar pielīdzināt licenču nodevu iekasēšanai, kā apgalvo SBS. SBS uzskata, ka lietošanas maksa faktiski radīs tādu pašu ietekmi uz mājsaimniecībām kā licenču nodevas palielināšana, jo izplatītāji, kas piedāvā šīs paketes, tajās vienmēr iekļaus TV2 Danmark. Šis obligātais aspekts, ņemot vērā arī to, ka lietošanas maksu drīkst mainīt tikai, izdarot grozījumus tiesību aktos (84), ir pamats to kvalificēšanai par valsts atbalstu (85). Šajā ziņā SBS citē tiesu praksi saistībā ar Essent Netwerks lietu (86). |
| --- | --- |

(126)

Lietošanas maksu nevar pielīdzināt licenču nodevu iekasēšanai, kā apgalvo SBS. SBS uzskata, ka lietošanas maksa faktiski radīs tādu pašu ietekmi uz mājsaimniecībām kā licenču nodevas palielināšana, jo izplatītāji, kas piedāvā šīs paketes, tajās vienmēr iekļaus TV2 Danmark. Šis obligātais aspekts, ņemot vērā arī to, ka lietošanas maksu drīkst mainīt tikai, izdarot grozījumus tiesību aktos (84), ir pamats to kvalificēšanai par valsts atbalstu (85). Šajā ziņā SBS citē tiesu praksi saistībā ar Essent Netwerks lietu (86).

| (127) | Tomēr pretstatā iepriekšējai Dānijas licenču nodevu sistēmai, kuru Komisija patiešām uzskatīja par valsts atbalstu (87), lietotājiem nav juridiska pienākuma maksāt šo maksu, bet tiem jāmaksā atlīdzība tādu līgumsaistību dēļ, kuras tie uzņemas brīvprātīgi. Tāpat arī šīs maksas neiekasē valsts iestāde, kā tas bija gadījumā ar licenču nodevām, bet to dara privātais uzņēmums Boxer un citi privātie izplatītāji pārējās apraides platformās. Valsts nebūs iesaistīta maksājuma iekasēšanā gadījumos, kad lietotāji nemaksā šo maksu; izplatītājam būs jāierosina civillieta, lai saņemtu maksājumu. |
| --- | --- |

(127)

Tomēr pretstatā iepriekšējai Dānijas licenču nodevu sistēmai, kuru Komisija patiešām uzskatīja par valsts atbalstu (87), lietotājiem nav juridiska pienākuma maksāt šo maksu, bet tiem jāmaksā atlīdzība tādu līgumsaistību dēļ, kuras tie uzņemas brīvprātīgi. Tāpat arī šīs maksas neiekasē valsts iestāde, kā tas bija gadījumā ar licenču nodevām, bet to dara privātais uzņēmums Boxer un citi privātie izplatītāji pārējās apraides platformās. Valsts nebūs iesaistīta maksājuma iekasēšanā gadījumos, kad lietotāji nemaksā šo maksu; izplatītājam būs jāierosina civillieta, lai saņemtu maksājumu.

| (128) | Tas, ka TV2 tiek piešķirtas tiesības iekasēt abonēšanas maksu, ieviešot izmaiņas Kultūras ministrijas piešķirtajā licencē, nav pietiekams pamats, lai secinātu, ka ir iesaistīti valsts līdzekļi. Tas nav valsts intervences pasākums, kura dēļ tiktu zaudēti valsts līdzekļi. Tādēļ SBS atsauce uz spriedumu lietā Essent Netwerks nav atbilstoša. Citētā tiesas sprieduma 73. punktā tiek nošķirts starp situāciju Essent lietā un Pearle lietā (88), norādot, ka pirmajā gadījumā attiecīgā maksa ir integrēta atbildīgo iestāžu noteiktajā politikā. Lai noteiktu atšķirības starp abiem gadījumiem Tiesa Essent lietā norāda, ka maksas ieviešana bija noteikta likumā, bet nenosaka, ka jebkurš valsts pasākums, kas ir noteikts likumdošanā, automātiski piesaista valsts līdzekļus. Tas ir skaidri pateikts arī Essent lietā pieņemtajā spriedumā, jo šī sprieduma 75. punktā vēl ir arī norādītas atšķirības starp šo lietu un Preussen Elektra lietu, kas bija saistīta ar tiesību aktu (un kurā netika konstatēta valsts atbalsta iesaistīšana), nosakot elektrības piegādātājiem prasību par minimālo cenu iegādāties elektroenerģiju, kas tika saražota tā piegādes reģionā no atjaunojamajiem enerģijas avotiem. Tiesa norāda, ka Essent lietā attiecīgais uzņēmums tika iecelts, lai “pārvaldītu valsts līdzekļus” pretēji situācijai Preussen Elektra lietā (89). Šajā gadījumā valsts nav aicinājusi TV2 pārvaldīt valsts līdzekļus. Veicot izmaiņas licences noteikumos, tiek īstenotas jau piešķirtās tiesības piesaistīt papildu ienākumu avotu (attiecībā uz tiesību aktiem sk. Dānijas Apraides likuma 38.a panta 2. punktu). |
| --- | --- |

(128)

Tas, ka TV2 tiek piešķirtas tiesības iekasēt abonēšanas maksu, ieviešot izmaiņas Kultūras ministrijas piešķirtajā licencē, nav pietiekams pamats, lai secinātu, ka ir iesaistīti valsts līdzekļi. Tas nav valsts intervences pasākums, kura dēļ tiktu zaudēti valsts līdzekļi. Tādēļ SBS atsauce uz spriedumu lietā Essent Netwerks nav atbilstoša. Citētā tiesas sprieduma 73. punktā tiek nošķirts starp situāciju Essent lietā un Pearle lietā (88), norādot, ka pirmajā gadījumā attiecīgā maksa ir integrēta atbildīgo iestāžu noteiktajā politikā. Lai noteiktu atšķirības starp abiem gadījumiem Tiesa Essent lietā norāda, ka maksas ieviešana bija noteikta likumā, bet nenosaka, ka jebkurš valsts pasākums, kas ir noteikts likumdošanā, automātiski piesaista valsts līdzekļus. Tas ir skaidri pateikts arī Essent lietā pieņemtajā spriedumā, jo šī sprieduma 75. punktā vēl ir arī norādītas atšķirības starp šo lietu un Preussen Elektra lietu, kas bija saistīta ar tiesību aktu (un kurā netika konstatēta valsts atbalsta iesaistīšana), nosakot elektrības piegādātājiem prasību par minimālo cenu iegādāties elektroenerģiju, kas tika saražota tā piegādes reģionā no atjaunojamajiem enerģijas avotiem. Tiesa norāda, ka Essent lietā attiecīgais uzņēmums tika iecelts, lai “pārvaldītu valsts līdzekļus” pretēji situācijai Preussen Elektra lietā (89). Šajā gadījumā valsts nav aicinājusi TV2 pārvaldīt valsts līdzekļus. Veicot izmaiņas licences noteikumos, tiek īstenotas jau piešķirtās tiesības piesaistīt papildu ienākumu avotu (attiecībā uz tiesību aktiem sk. Dānijas Apraides likuma 38.a panta 2. punktu).

| (129) | Tādēļ Komisija secina, ka lietošanas maksa nav uzskatāma par valsts līdzekļiem LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(129)

Tādēļ Komisija secina, ka lietošanas maksa nav uzskatāma par valsts līdzekļiem LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

2.2.   Selektīvās priekšrocības

| (130) | Iesaistot attiecīgus valsts līdzekļus, TV2 tiek piešķirtas saimnieciskās priekšrocības tajā ziņā, ka tie paši finanšu instrumenti tirgus apstākļos radītu lielākas aizņemšanās izmaksas vai augstāku maksu, ja tirgū būtu uzņēmumi, kas piekristu piešķirt papildu līdzekļus saņēmējam paredzētajā apmērā. Atbilstoši Dānijas sniegtajiem pierādījumiem neviens no šiem uzņēmumiem nebija gatavs to darīt. |
| --- | --- |

(130)

Iesaistot attiecīgus valsts līdzekļus, TV2 tiek piešķirtas saimnieciskās priekšrocības tajā ziņā, ka tie paši finanšu instrumenti tirgus apstākļos radītu lielākas aizņemšanās izmaksas vai augstāku maksu, ja tirgū būtu uzņēmumi, kas piekristu piešķirt papildu līdzekļus saņēmējam paredzētajā apmērā. Atbilstoši Dānijas sniegtajiem pierādījumiem neviens no šiem uzņēmumiem nebija gatavs to darīt.

2.3.   Konkurences kropļojums un tā ietekme uz tirdzniecību

| (131) | Šie līdzekļi ļaus TV2 turpināt darbību tirgos, kuros tas darbojas pašlaik. Šie tirgi ir apraides tiesību pārdošanas un iegādes tirgus(-i), maksas televīzijas pakalpojumu tirgus(-i) un televīzijas reklāmas tirgus(-i) Dānijā. Šajos tirgos TV2 konkurē ar citām raidorganizācijām, piemēram, SBS, Viasat un citām. Tādējādi var secināt, ka piešķirot priekšrocības TV2, attiecīgais atbalsts kropļo vai draud izkropļot konkurenci šajos tirgos. |
| --- | --- |

(131)

Šie līdzekļi ļaus TV2 turpināt darbību tirgos, kuros tas darbojas pašlaik. Šie tirgi ir apraides tiesību pārdošanas un iegādes tirgus(-i), maksas televīzijas pakalpojumu tirgus(-i) un televīzijas reklāmas tirgus(-i) Dānijā. Šajos tirgos TV2 konkurē ar citām raidorganizācijām, piemēram, SBS, Viasat un citām. Tādējādi var secināt, ka piešķirot priekšrocības TV2, attiecīgais atbalsts kropļo vai draud izkropļot konkurenci šajos tirgos.

| (132) | Ietekmētajos tirgos, piemēram, apraides tiesību iegādes un pārdošanas tirgū, un citās dalībvalstīs ražoto preču televīzijas reklāmas tirgū, kuras paredzētas pārdošanai Dānijā, notiek tirdzniecība starp dalībvalstīm (90). Turklāt daži TV2 Danmark A/S konkurenti savus kanālus pārraida no Apvienotās Karalistes un/vai tie ir citās dalībvalstīs reģistrēto uzņēmumu grupu meitasuzņēmumi, kuru lēmumu saglabāt esošo vai palielināt darbības apjomu Dānijas tirgū, iespējams, ietekmēs plānotais atbalsts. Tādēļ attiecīgais valsts atbalsts ietekmē vai draud ietekmēt tirdzniecības modeļus starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(132)

Ietekmētajos tirgos, piemēram, apraides tiesību iegādes un pārdošanas tirgū, un citās dalībvalstīs ražoto preču televīzijas reklāmas tirgū, kuras paredzētas pārdošanai Dānijā, notiek tirdzniecība starp dalībvalstīm (90). Turklāt daži TV2 Danmark A/S konkurenti savus kanālus pārraida no Apvienotās Karalistes un/vai tie ir citās dalībvalstīs reģistrēto uzņēmumu grupu meitasuzņēmumi, kuru lēmumu saglabāt esošo vai palielināt darbības apjomu Dānijas tirgū, iespējams, ietekmēs plānotais atbalsts. Tādēļ attiecīgais valsts atbalsts ietekmē vai draud ietekmēt tirdzniecības modeļus starp dalībvalstīm.

| (133) | Tā kā tiek piemērots LESD 107. panta 1. punkts, pārstrukturēšanas atbalsta pakete ir jāizvērtē saistībā ar tās atbilstību iekšējam tirgum. |
| --- | --- |

(133)

Tā kā tiek piemērots LESD 107. panta 1. punkts, pārstrukturēšanas atbalsta pakete ir jāizvērtē saistībā ar tās atbilstību iekšējam tirgum.

3.   Darbības pārtraukšanas saistības

| (134) | Dānija ir ievērojusi Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (91) 3. pantā minētās darbības pārtraukšanas saistības, jo tā paziņoja par atbalsta pasākumiem saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu un joprojām nav tos īstenojusi. Glābšanas atbalsta īstenošana tika atļauta, pamatojoties uz Komisijas 2008. gada 4. augusta lēmumu. |
| --- | --- |

(134)

Dānija ir ievērojusi Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (91) 3. pantā minētās darbības pārtraukšanas saistības, jo tā paziņoja par atbalsta pasākumiem saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu un joprojām nav tos īstenojusi. Glābšanas atbalsta īstenošana tika atļauta, pamatojoties uz Komisijas 2008. gada 4. augusta lēmumu.

4.   Valsts atbalsta saderība ar iekšējo tirgu

4.1.   Juridiskais pamats

| (135) | Pasākumu saderību ar iekšējo tirgu novērtēs saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kā arī atbilstoši pamatnostādnēm. LESD 106. panta 2. punkta piemērošana attiecīgajiem pasākumiem saistībā ar sabiedrisko apraides pakalpojumu finansēšanu netiek analizēta. Lai gan TV2 finansiālās grūtības galvenokārt ir radušās sabiedriskā kanāla darbības nodrošināšanas un saimnieciskās darbības modeļa ar stabiliem ieņēmumu avotiem trūkuma dēļ, valsts atbalsta pasākumi netiek attiecināti tikai uz sabiedrisko pakalpojumu nodrošināšanu, bet ir vērsti uz TV2 kā koncernu, proti, tostarp arī uz tā komerciālajām darbībām. Turklāt Dānijas atbildīgās iestādes nav sniegušas papildu informāciju, kas apliecinātu valsts atbalsta pasākumu atbilstību iekšējam tirgum, pamatojoties uz LESD 106. panta 2. punktu, un Komisija nav saņēmusi atbilstošu informāciju, kas saskaņā ar LESD 106. panta 2. punktu un paziņojumu par apraidi tai ļautu veikt novērtēšanu (92). |
| --- | --- |

(135)

Pasākumu saderību ar iekšējo tirgu novērtēs saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kā arī atbilstoši pamatnostādnēm. LESD 106. panta 2. punkta piemērošana attiecīgajiem pasākumiem saistībā ar sabiedrisko apraides pakalpojumu finansēšanu netiek analizēta. Lai gan TV2 finansiālās grūtības galvenokārt ir radušās sabiedriskā kanāla darbības nodrošināšanas un saimnieciskās darbības modeļa ar stabiliem ieņēmumu avotiem trūkuma dēļ, valsts atbalsta pasākumi netiek attiecināti tikai uz sabiedrisko pakalpojumu nodrošināšanu, bet ir vērsti uz TV2 kā koncernu, proti, tostarp arī uz tā komerciālajām darbībām. Turklāt Dānijas atbildīgās iestādes nav sniegušas papildu informāciju, kas apliecinātu valsts atbalsta pasākumu atbilstību iekšējam tirgum, pamatojoties uz LESD 106. panta 2. punktu, un Komisija nav saņēmusi atbilstošu informāciju, kas saskaņā ar LESD 106. panta 2. punktu un paziņojumu par apraidi tai ļautu veikt novērtēšanu (92).

| (136) | Pamatnostādnes nodrošina iespēju piešķirt glābšanas atbalstu kā pagaidu palīdzību grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, līdz būs izstrādāts pārstrukturēšanas plāns, vai lai novērstu akūtu likviditātes krīzi. Saskaņā ar pamatnostādņu 26. punktu, termiņš atbalsta izbeigšanai tiek pagarināts līdz brīdim, kad Komisija pieņem lēmumu par attiecīgo plānu. Tas, ka glābšanas atbalsts joprojām ir pieejams TV2, atbilst šim noteikumam, jo TV2 noteiktajā termiņā ir iesniedzis pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(136)

Pamatnostādnes nodrošina iespēju piešķirt glābšanas atbalstu kā pagaidu palīdzību grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, līdz būs izstrādāts pārstrukturēšanas plāns, vai lai novērstu akūtu likviditātes krīzi. Saskaņā ar pamatnostādņu 26. punktu, termiņš atbalsta izbeigšanai tiek pagarināts līdz brīdim, kad Komisija pieņem lēmumu par attiecīgo plānu. Tas, ka glābšanas atbalsts joprojām ir pieejams TV2, atbilst šim noteikumam, jo TV2 noteiktajā termiņā ir iesniedzis pārstrukturēšanas plānu.

| (137) | Pārstrukturēšanas atbalsta pamatā jābūt izpildāmam, saskaņotam un tālejošam plānam, lai atbilstošā laika posmā atjaunotu uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju. Pārstrukturēšana parasti ir saistīta ar šādiem aspektiem: visu uzņēmuma darbības jomu pārstrukturēšana, uzņēmuma darbības veidu reorganizēšana un racionalizēšana, tostarp atteikšanās no zaudējumus radošiem darbības veidiem un finansiālā pārstrukturēšana. Pārstrukturēšanas darbības, saņemot valsts atbalsta līdzekļus, nevar ierobežot tikai, paredzot iepriekšējo zaudējumu novēršanu, bet nenovēršot to iemeslus. Turklāt pārstrukturēšana vismaz daļēji jāfinansē no uzņēmuma pašu līdzekļiem. Visbeidzot jāīsteno kompensācijas pasākumi, lai pēc iespējas mazinātu atbalsta kropļojošo ietekmi. Komisija turpmāk analizē, vai ir izpildīti minētie nosacījumi. |
| --- | --- |

(137)

Pārstrukturēšanas atbalsta pamatā jābūt izpildāmam, saskaņotam un tālejošam plānam, lai atbilstošā laika posmā atjaunotu uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju. Pārstrukturēšana parasti ir saistīta ar šādiem aspektiem: visu uzņēmuma darbības jomu pārstrukturēšana, uzņēmuma darbības veidu reorganizēšana un racionalizēšana, tostarp atteikšanās no zaudējumus radošiem darbības veidiem un finansiālā pārstrukturēšana. Pārstrukturēšanas darbības, saņemot valsts atbalsta līdzekļus, nevar ierobežot tikai, paredzot iepriekšējo zaudējumu novēršanu, bet nenovēršot to iemeslus. Turklāt pārstrukturēšana vismaz daļēji jāfinansē no uzņēmuma pašu līdzekļiem. Visbeidzot jāīsteno kompensācijas pasākumi, lai pēc iespējas mazinātu atbalsta kropļojošo ietekmi. Komisija turpmāk analizē, vai ir izpildīti minētie nosacījumi.

4.2.   Atbilstība grūtībās nonākuša uzņēmuma kritērijiem

| (138) | Saskaņā ar pamatnostādņu 9. punktu, uzņēmums ir nonācis grūtībās, ja tas, izmantojot pašu līdzekļus vai līdzekļus, ko spēj iegūt no saviem īpašniekiem/akcionāriem, novērst zaudējumus, kuru dēļ gandrīz noteikti tam būs jāpārtrauc uzņēmējdarbība, ja vien no ārienes neiejauksies valsts iestādes. Pamatnostādņu 11. punktā ir minēti konkrēti kritēriji, saskaņā ar kuriem uzņēmums tiek uzskatīts par grūtībās nonākušu uzņēmumu arī tad, ja uz uzņēmumu nav attiecināms neviens pamatnostādņu 10. punktā minētais kritērijs. 11. punktā ir noteikts, ka “jebkurā gadījumā grūtībās nonācis uzņēmums atbilst minētajam jēdzienam tikai tad, ja skaidri redzams, ka tas nespēj atgūties ar saviem līdzekļiem vai ar līdzekļiem, ko tas iegūst no saviem īpašniekiem/akcionāriem vai no tirgus avotiem”. |
| --- | --- |

(138)

Saskaņā ar pamatnostādņu 9. punktu, uzņēmums ir nonācis grūtībās, ja tas, izmantojot pašu līdzekļus vai līdzekļus, ko spēj iegūt no saviem īpašniekiem/akcionāriem, novērst zaudējumus, kuru dēļ gandrīz noteikti tam būs jāpārtrauc uzņēmējdarbība, ja vien no ārienes neiejauksies valsts iestādes. Pamatnostādņu 11. punktā ir minēti konkrēti kritēriji, saskaņā ar kuriem uzņēmums tiek uzskatīts par grūtībās nonākušu uzņēmumu arī tad, ja uz uzņēmumu nav attiecināms neviens pamatnostādņu 10. punktā minētais kritērijs. 11. punktā ir noteikts, ka “jebkurā gadījumā grūtībās nonācis uzņēmums atbilst minētajam jēdzienam tikai tad, ja skaidri redzams, ka tas nespēj atgūties ar saviem līdzekļiem vai ar līdzekļiem, ko tas iegūst no saviem īpašniekiem/akcionāriem vai no tirgus avotiem”.

| (139) | Komisija secina, ka paziņošanas par pārstrukturēšanas plānu brīdī, TV2 bija šāds grūtībās nonācis uzņēmums. Tas ir redzams no Komisijas lēmumā par oficiālas procedūras uzsākšanu ietvertajiem rādītājiem, un galvenokārt no šā lēmuma 36.–42. apsvērumā sniegtajiem rādītājiem, kas tika iesniegti vēlāk 2010. gada janvārī un raksturo uzņēmumu, kas strādā ar zaudējumiem un kuram ir sarūkoša tirgus daļa, pieaugošas parādsaistības un jo īpaši – negatīva naudas plūsma, kas radusies reklāmas ieņēmumu samazināšanās dēļ, neienesīgi ieguldījumi un pieaugoši procentu izmaksas. Lai gan vēlāk izrādījās, ka uzņēmums patiešām 2008. gadā guva peļņu, kā bija vērtējuši tā konkurenti (vēl 2008. gada marta beigās izstrādātās prognozes paredzēja [...] DKK [...] miljonu apmērā), šī peļņa bija maza un nemaina secinājumu par to, ka uzņēmums nevarētu turpināt darbību, nepiesaistot ārējo finansējumu. Uzņēmuma rīcībā esošie privātie kredītlīdzekļi bija īstermiņa finansējums un uzņēmums tos varēja jebkurā laikā zaudēt. Uzņēmumam bija akūta likviditātes nepietiekamība, ko tas nevarēja novērst, izmantojot pašu līdzekļus. |
| --- | --- |

(139)

Komisija secina, ka paziņošanas par pārstrukturēšanas plānu brīdī, TV2 bija šāds grūtībās nonācis uzņēmums. Tas ir redzams no Komisijas lēmumā par oficiālas procedūras uzsākšanu ietvertajiem rādītājiem, un galvenokārt no šā lēmuma 36.–42. apsvērumā sniegtajiem rādītājiem, kas tika iesniegti vēlāk 2010. gada janvārī un raksturo uzņēmumu, kas strādā ar zaudējumiem un kuram ir sarūkoša tirgus daļa, pieaugošas parādsaistības un jo īpaši – negatīva naudas plūsma, kas radusies reklāmas ieņēmumu samazināšanās dēļ, neienesīgi ieguldījumi un pieaugoši procentu izmaksas. Lai gan vēlāk izrādījās, ka uzņēmums patiešām 2008. gadā guva peļņu, kā bija vērtējuši tā konkurenti (vēl 2008. gada marta beigās izstrādātās prognozes paredzēja [...] DKK [...] miljonu apmērā), šī peļņa bija maza un nemaina secinājumu par to, ka uzņēmums nevarētu turpināt darbību, nepiesaistot ārējo finansējumu. Uzņēmuma rīcībā esošie privātie kredītlīdzekļi bija īstermiņa finansējums un uzņēmums tos varēja jebkurā laikā zaudēt. Uzņēmumam bija akūta likviditātes nepietiekamība, ko tas nevarēja novērst, izmantojot pašu līdzekļus.

| (140) | Tas nevarēja arī saņemt ārējo finansējumu. Pastāvēja risks, ka starpposma kredītlīdzekļi būtu jāatmaksā. Kā lēmumā par procedūras uzsākšanu jau ir norādīts, galvenā TV2 finansējošā banka [...] 2008. gadā pieprasīja samazināt tās izsniegtā aizdevuma un kredītlīdzekļu limitu. Papildus TV2 problēmām, kuru dēļ tam bija pat jāieķīlā savs nekustamais īpašums Odensē, Dānija sniedza pierādījumus, ka arī citas bankas bija atteikušās izsniegt TV2 ilgtermiņa aizdevumus (sk. šā lēmuma 44. apsvērumu un turpmākos apsvērumus). Bankas norādīja uz TV2 vājajām pusēm, kas saistītas ar ciklisko ienākumu plūsmu no reklāmas ieņēmumiem, uzskatot to par saimnieciskās darbības modeli, kas nav ilgtspējīgs. Neizlemtās tiesas lietas vēl vairāk papildināja šo problēmu loku. Tāpēc TV2 finansēšanas modelis kļuva aizvien atkarīgāks no īstermiņa parādsaistībām un tādējādi arī nestabils. Citiem vārdiem – TV2 nespēja pamatnostādņu 11. punkta izpratnē atveseļoties no šī stāvokļa, izmantojot līdzekļus, ko tas varēja iegūt no tirgus avotiem. |
| --- | --- |

(140)

Tas nevarēja arī saņemt ārējo finansējumu. Pastāvēja risks, ka starpposma kredītlīdzekļi būtu jāatmaksā. Kā lēmumā par procedūras uzsākšanu jau ir norādīts, galvenā TV2 finansējošā banka [...] 2008. gadā pieprasīja samazināt tās izsniegtā aizdevuma un kredītlīdzekļu limitu. Papildus TV2 problēmām, kuru dēļ tam bija pat jāieķīlā savs nekustamais īpašums Odensē, Dānija sniedza pierādījumus, ka arī citas bankas bija atteikušās izsniegt TV2 ilgtermiņa aizdevumus (sk. šā lēmuma 44. apsvērumu un turpmākos apsvērumus). Bankas norādīja uz TV2 vājajām pusēm, kas saistītas ar ciklisko ienākumu plūsmu no reklāmas ieņēmumiem, uzskatot to par saimnieciskās darbības modeli, kas nav ilgtspējīgs. Neizlemtās tiesas lietas vēl vairāk papildināja šo problēmu loku. Tāpēc TV2 finansēšanas modelis kļuva aizvien atkarīgāks no īstermiņa parādsaistībām un tādējādi arī nestabils. Citiem vārdiem – TV2 nespēja pamatnostādņu 11. punkta izpratnē atveseļoties no šī stāvokļa, izmantojot līdzekļus, ko tas varēja iegūt no tirgus avotiem.

| (141) | Konkurentu iesniegtajās atsauksmēs šie secinājumi netiek apšaubīti. Lai būtu pilnīgi skaidrs, jānorāda, ka pamatnostādnēs netiek prasīts, lai attiecībā uz uzņēmumu būtu jau uzsākta maksātnespējas procedūra. Tieši pretēji, atbalstu var piešķirt – ievērojot stingrus nosacījumus, lai to novērstu. |
| --- | --- |

(141)

Konkurentu iesniegtajās atsauksmēs šie secinājumi netiek apšaubīti. Lai būtu pilnīgi skaidrs, jānorāda, ka pamatnostādnēs netiek prasīts, lai attiecībā uz uzņēmumu būtu jau uzsākta maksātnespējas procedūra. Tieši pretēji, atbalstu var piešķirt – ievērojot stingrus nosacījumus, lai to novērstu.

| (142) | Attiecībā uz konkurentu argumentiem par to, ka TV2 ir rentabls uzņēmums vai varētu par tādu kļūt, iepriekšminētie TV2 darbības rādītāji liecina, ka 2008. gadā uzņēmums guva peļņu, bet pretēji Viasat prognozēm – 2009. gadā darbojās ar zaudējumiem, kas bija DKK 27 miljonu apmērā un kas būtiski atšķīrās no Viasat prognozētās peļņas DKK 249 miljonu apmērā. Tiek arī prognozēts, ka peļņa 2010. gadam būs daudz mazāka nekā norādīts Viasat pieņēmumos. Komisija nav konstatējusi nekādas kļūdas TV2 un tā konsultanta uzņēmuma “PWC” izmantotajā metodikā (sk. arī šā lēmuma 41. apsvērumu). |
| --- | --- |

(142)

Attiecībā uz konkurentu argumentiem par to, ka TV2 ir rentabls uzņēmums vai varētu par tādu kļūt, iepriekšminētie TV2 darbības rādītāji liecina, ka 2008. gadā uzņēmums guva peļņu, bet pretēji Viasat prognozēm – 2009. gadā darbojās ar zaudējumiem, kas bija DKK 27 miljonu apmērā un kas būtiski atšķīrās no Viasat prognozētās peļņas DKK 249 miljonu apmērā. Tiek arī prognozēts, ka peļņa 2010. gadam būs daudz mazāka nekā norādīts Viasat pieņēmumos. Komisija nav konstatējusi nekādas kļūdas TV2 un tā konsultanta uzņēmuma “PWC” izmantotajā metodikā (sk. arī šā lēmuma 41. apsvērumu).

| (143) | Attiecībā uz pētījumu par TV2 kredītreitingu, ko iesniedza Viasat un izstrādāja uzņēmums Audon Partners
   (93), saskaņā ar kuru TV2 būtu varējis saņemt kredītu, banku attieksme liecina, ka patiesā aina ir atšķirīga. Turklāt analīze ir pamatota tikai uz rādītājiem un pieņēmumiem, kas nav saskaņoti ar TV2. Daži no minētajiem rādītājiem pilnīgi atšķirīgi salīdzinājumā ar patieso stāvokli, kā redzams no 2009. gada un 2010. gada rādītājiem. Minētajā ziņojumā ir uzsvērts, ka analīze nav pilnīga (jo pašsaprotamu iemeslu dēļ nenotika konsultācijas ar TV2) un tādēļ izmantotajā modelī ir attiecīgi ierobežojumi (94). |
| --- | --- |

(143)

Attiecībā uz pētījumu par TV2 kredītreitingu, ko iesniedza Viasat un izstrādāja uzņēmums Audon Partners
   (93), saskaņā ar kuru TV2 būtu varējis saņemt kredītu, banku attieksme liecina, ka patiesā aina ir atšķirīga. Turklāt analīze ir pamatota tikai uz rādītājiem un pieņēmumiem, kas nav saskaņoti ar TV2. Daži no minētajiem rādītājiem pilnīgi atšķirīgi salīdzinājumā ar patieso stāvokli, kā redzams no 2009. gada un 2010. gada rādītājiem. Minētajā ziņojumā ir uzsvērts, ka analīze nav pilnīga (jo pašsaprotamu iemeslu dēļ nenotika konsultācijas ar TV2) un tādēļ izmantotajā modelī ir attiecīgi ierobežojumi (94).

| (144) | Tas, ka uzņēmums ir izlietojis daudz mazāk glābšanas atbalsta kredīta līdzekļu nekā tas varēja izlietot, nenozīmē, ka to nevar uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu. Būtu absurdi secināt, ka glābšanas un pārstrukturēšanas atbalsta saņēmējs ir jādiskvalificē kā atbalstam neatbilstīgs saņēmējs, ja izmaksu taupības pasākumi un citi pārstrukturēšanas plānā paredzētie pasākumi turpmāk izrādītos veiksmīgi un palīdzētu uzņēmumam risināt tā finansēšanas problēmas, galvenokārt izmantojot pašu līdzekļus. Tomēr tādējādi noteiktā laika posmā varētu izveidoties stāvoklis, ka pašreizējais valsts atbalsts vairs nav nepieciešams, kas tiks izklāstīts turpmāk (sk. 149. apsvērumu). Jebkurā gadījumā atbalsta kredīts vienmēr ir veidots tā, lai uzņēmums varētu tam piekļūt tikai apstiprināto vajadzību gadījumā. Tas ir tādēļ, lai saglabātu atbalstu tikai nepieciešamajā apjomā, un TV2 rīcība, cenšoties īstenot pārstrukturēšanas procesu, pēc iespējas izmantojot pašu līdzekļus, ir atbilstoša šādai prasībai. |
| --- | --- |

(144)

Tas, ka uzņēmums ir izlietojis daudz mazāk glābšanas atbalsta kredīta līdzekļu nekā tas varēja izlietot, nenozīmē, ka to nevar uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu. Būtu absurdi secināt, ka glābšanas un pārstrukturēšanas atbalsta saņēmējs ir jādiskvalificē kā atbalstam neatbilstīgs saņēmējs, ja izmaksu taupības pasākumi un citi pārstrukturēšanas plānā paredzētie pasākumi turpmāk izrādītos veiksmīgi un palīdzētu uzņēmumam risināt tā finansēšanas problēmas, galvenokārt izmantojot pašu līdzekļus. Tomēr tādējādi noteiktā laika posmā varētu izveidoties stāvoklis, ka pašreizējais valsts atbalsts vairs nav nepieciešams, kas tiks izklāstīts turpmāk (sk. 149. apsvērumu). Jebkurā gadījumā atbalsta kredīts vienmēr ir veidots tā, lai uzņēmums varētu tam piekļūt tikai apstiprināto vajadzību gadījumā. Tas ir tādēļ, lai saglabātu atbalstu tikai nepieciešamajā apjomā, un TV2 rīcība, cenšoties īstenot pārstrukturēšanas procesu, pēc iespējas izmantojot pašu līdzekļus, ir atbilstoša šādai prasībai.

| (145) | Turklāt vēl arī jāuzsver, ka vairākkārtējās Viasat un SBS apsūdzības par to, ka TV2 nestabilais finansiālais stāvoklis ir pašu radīts, pieņemot neveiksmīgus vadības lēmumus vai īstenojot neienesīgus ieguldījumus, nav būtiski uzņēmuma atbilstības noteikšanai saskaņā ar pamatnostādnēm, kurās netiek prasīts noskaidrot atbalsta saņēmēja finanšu problēmu cēloni, bet ir tikai jāpārliecinās par to, ka atbalsta saņēmējs patiešām ir grūtībās nonācis uzņēmums. |
| --- | --- |

(145)

Turklāt vēl arī jāuzsver, ka vairākkārtējās Viasat un SBS apsūdzības par to, ka TV2 nestabilais finansiālais stāvoklis ir pašu radīts, pieņemot neveiksmīgus vadības lēmumus vai īstenojot neienesīgus ieguldījumus, nav būtiski uzņēmuma atbilstības noteikšanai saskaņā ar pamatnostādnēm, kurās netiek prasīts noskaidrot atbalsta saņēmēja finanšu problēmu cēloni, bet ir tikai jāpārliecinās par to, ka atbalsta saņēmējs patiešām ir grūtībās nonācis uzņēmums.

| (146) | Konkurenti šajā ziņā arī apgalvo, ka TV2 problēmas savā ziņā ir radušās sabiedriskā kanāla darbības dēļ un ka koriģējot iekšējās izmaksas un nodošanas cenas, šo stāvokli ir iespējams labot. Taču Komisija neuzskata šo argumentu par būtisku situācijā, kad atbalsts tiek piešķirts visam koncernam, tostarp arī komerciālajām darbībām. Tomēr Komisija ņem vērā, ka TV2 ir atsevišķa un revidēta grāmatvedības uzskaite attiecībā uz sabiedriskajiem pakalpojumiem un pārējiem darbības veidiem, kā arī pilnībā dokumentēta un revidēta nodošanas izcenojumu politika, kas sniedz salīdzinoši vienkāršu, pārredzamu un pareizu priekšstatu par dažādiem darbības veidiem, pamatojoties uz nodošanas cenām, kas noteiktas atbilstoši tirgus noteikumiem. |
| --- | --- |

(146)

Konkurenti šajā ziņā arī apgalvo, ka TV2 problēmas savā ziņā ir radušās sabiedriskā kanāla darbības dēļ un ka koriģējot iekšējās izmaksas un nodošanas cenas, šo stāvokli ir iespējams labot. Taču Komisija neuzskata šo argumentu par būtisku situācijā, kad atbalsts tiek piešķirts visam koncernam, tostarp arī komerciālajām darbībām. Tomēr Komisija ņem vērā, ka TV2 ir atsevišķa un revidēta grāmatvedības uzskaite attiecībā uz sabiedriskajiem pakalpojumiem un pārējiem darbības veidiem, kā arī pilnībā dokumentēta un revidēta nodošanas izcenojumu politika, kas sniedz salīdzinoši vienkāršu, pārredzamu un pareizu priekšstatu par dažādiem darbības veidiem, pamatojoties uz nodošanas cenām, kas noteiktas atbilstoši tirgus noteikumiem.

| (147) | Saistībā ar ārējiem faktoriem Viasat piekrīt pieņēmumam par IKP izaugsmi 1,02 % apmērā gadā. Jautājumā par reklāmas tirgus attīstību, ieinteresētās puses piekrīt, ka TV2 ieņēmumi no reklāmas 2008. gadā samazinājās par 19 %. Taču Viasat un SBS nepareizi interpretē Dānija prognozes par reklāmas tirgus attīstību nākotnē. Pretēji konkurentu izpratnei šajā jautājumā Dānija neprognozēja, ka 2009.–2013. gadā reklāmas tirgus apjoms varētu kristies par 10 % gadā, bet tikai norādīja, ka [...]. |
| --- | --- |

(147)

Saistībā ar ārējiem faktoriem Viasat piekrīt pieņēmumam par IKP izaugsmi 1,02 % apmērā gadā. Jautājumā par reklāmas tirgus attīstību, ieinteresētās puses piekrīt, ka TV2 ieņēmumi no reklāmas 2008. gadā samazinājās par 19 %. Taču Viasat un SBS nepareizi interpretē Dānija prognozes par reklāmas tirgus attīstību nākotnē. Pretēji konkurentu izpratnei šajā jautājumā Dānija neprognozēja, ka 2009.–2013. gadā reklāmas tirgus apjoms varētu kristies par 10 % gadā, bet tikai norādīja, ka [...].

| (148) | Attiecībā uz argumentu, ka TV2 finansiālā stāvokļa novērtējumā ir ņemtas vērā reģionālajām raidstacijām piešķirtās licenču nodevas, Komisija secina, ka no licenču nodevām tiek finansēta reģionālo raidstaciju programmu veidošana un tās ir būtiskas tikai saistībā ar šo aspektu. Tādēļ Komisija norāda, ka reģionālās TV2 raidstacijas ir neatkarīgas no TV2 un uz tām attiecas Dānijas Apraides likumā noteiktais pašu pienākums sniegt sabiedriskos pakalpojumus, par ko tie saņem licenču nodevu finansējumu. Attiecībā uz SBS apgalvojumu, ka skatītāji maksā divreiz par vienu un to pašu programmu, jāuzsver, ka viens no šiem maksājumiem – abonēšanas maksa par TV2 galveno kanālu, ir atkarīgs no klientu izvēles un netiek uzskatīts par valsts atbalstu. Jebkurā gadījumā iepriekš jau tika norādīts, ka TV2 kā koncerns bija grūtībās nonācis uzņēmums, kurš cieta no akūtas finansējuma nepietiekamības, jo tam nebija iespējams no bankām piesaistīt nekādu ārējo finansējumu. Tas attiecās arī uz visiem iespējamiem ieguvumiem, kas izriet no tā saistībām pārraidīt šīs programmas. |
| --- | --- |

(148)

Attiecībā uz argumentu, ka TV2 finansiālā stāvokļa novērtējumā ir ņemtas vērā reģionālajām raidstacijām piešķirtās licenču nodevas, Komisija secina, ka no licenču nodevām tiek finansēta reģionālo raidstaciju programmu veidošana un tās ir būtiskas tikai saistībā ar šo aspektu. Tādēļ Komisija norāda, ka reģionālās TV2 raidstacijas ir neatkarīgas no TV2 un uz tām attiecas Dānijas Apraides likumā noteiktais pašu pienākums sniegt sabiedriskos pakalpojumus, par ko tie saņem licenču nodevu finansējumu. Attiecībā uz SBS apgalvojumu, ka skatītāji maksā divreiz par vienu un to pašu programmu, jāuzsver, ka viens no šiem maksājumiem – abonēšanas maksa par TV2 galveno kanālu, ir atkarīgs no klientu izvēles un netiek uzskatīts par valsts atbalstu. Jebkurā gadījumā iepriekš jau tika norādīts, ka TV2 kā koncerns bija grūtībās nonācis uzņēmums, kurš cieta no akūtas finansējuma nepietiekamības, jo tam nebija iespējams no bankām piesaistīt nekādu ārējo finansējumu. Tas attiecās arī uz visiem iespējamiem ieguvumiem, kas izriet no tā saistībām pārraidīt šīs programmas.

| (149) | Tomēr TV2 galēji nelabvēlīgais stāvoklis mainījās, pārdodot apraides tīklu. Izmantodams ieņēmumus no apraides tīkla pārdošanas, TV2 varēja samaksāt daļu no parādsaistībām, un tā finansiālās izredzes kļuva daudz pozitīvākas, kā redzams no šā lēmuma 62.–64. apsvērumā sniegtajiem rādītājiem. Reklāmas tirgus tendences arī ir kļuvušas daudz pozitīvākas (95). TV2 spēja atmaksāt tā valsts aizdevumu, kas tika piešķirts no glābšanas atbalsta līdzekļiem. Atkarībā no neizlemto tiesas lietu iznākuma un pārstrukturēšanas plāna apstiprinājuma, TV2 paredz, ka uzņēmumam būs pietiekams finansējums līdz 2012. gada janvārim, kad tiks ieviesta abonēšanas maksa (96). |
| --- | --- |

(149)

Tomēr TV2 galēji nelabvēlīgais stāvoklis mainījās, pārdodot apraides tīklu. Izmantodams ieņēmumus no apraides tīkla pārdošanas, TV2 varēja samaksāt daļu no parādsaistībām, un tā finansiālās izredzes kļuva daudz pozitīvākas, kā redzams no šā lēmuma 62.–64. apsvērumā sniegtajiem rādītājiem. Reklāmas tirgus tendences arī ir kļuvušas daudz pozitīvākas (95). TV2 spēja atmaksāt tā valsts aizdevumu, kas tika piešķirts no glābšanas atbalsta līdzekļiem. Atkarībā no neizlemto tiesas lietu iznākuma un pārstrukturēšanas plāna apstiprinājuma, TV2 paredz, ka uzņēmumam būs pietiekams finansējums līdz 2012. gada janvārim, kad tiks ieviesta abonēšanas maksa (96).

| (150) | Ņemot vērā jauno situāciju, Komisija neuzskata, ka pašlaik TV2 joprojām var klasificēt kā grūtībās nonākušu uzņēmumu. Tādēļ atbalsta pasākumi papildus šim lēmumam nav nepieciešami un paziņotais, bet neīstenotais aizdevums un kredītlīdzekļu izmantošanas iespēja, kas ir ietverta pārstrukturēšanas plānā, ir jāatceļ. Tā paša iemesla dēļ jāpārtrauc arī pašreizējais atbalsts, kas tiek piešķirts saskaņā ar glābšanas atbalsta lēmumu. |
| --- | --- |

(150)

Ņemot vērā jauno situāciju, Komisija neuzskata, ka pašlaik TV2 joprojām var klasificēt kā grūtībās nonākušu uzņēmumu. Tādēļ atbalsta pasākumi papildus šim lēmumam nav nepieciešami un paziņotais, bet neīstenotais aizdevums un kredītlīdzekļu izmantošanas iespēja, kas ir ietverta pārstrukturēšanas plānā, ir jāatceļ. Tā paša iemesla dēļ jāpārtrauc arī pašreizējais atbalsts, kas tiek piešķirts saskaņā ar glābšanas atbalsta lēmumu.

4.3.   Ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana

| (151) | Saskaņā ar pamatnostādņu 34. punktu, atbalstu piešķir ar noteikumu, ka tiek īstenots pārstrukturēšanas plāns, kam saprātīgā laika posmā ir jāatjauno uzņēmuma dzīvotspēja. Pārstrukturēšanas plānā tiek aprakstīti apstākļi, kuru dēļ uzņēmums nonāca grūtībās, piemēram, ka tās radīja jauni darbības veidi, kas izrādījās nerentabli un kļuva arvien neienesīgāka sabiedriskā kanāla darbība. Komisijas viedoklis ir, ka pārstrukturēšanas plānā šīs problēmas tiek atbilstoši risinātas. |
| --- | --- |

(151)

Saskaņā ar pamatnostādņu 34. punktu, atbalstu piešķir ar noteikumu, ka tiek īstenots pārstrukturēšanas plāns, kam saprātīgā laika posmā ir jāatjauno uzņēmuma dzīvotspēja. Pārstrukturēšanas plānā tiek aprakstīti apstākļi, kuru dēļ uzņēmums nonāca grūtībās, piemēram, ka tās radīja jauni darbības veidi, kas izrādījās nerentabli un kļuva arvien neienesīgāka sabiedriskā kanāla darbība. Komisijas viedoklis ir, ka pārstrukturēšanas plānā šīs problēmas tiek atbilstoši risinātas.

| (152) | Komisija norāda, ka pārstrukturēšanas plānā ir paredzēti tādi finanšu un darbības pārstrukturēšanas pasākumi, kuri apvienojumā ar mainīto saimnieciskās darbības modeli ļaus uzņēmumam nostāties uz savām kājām. Šajā ziņā Komisija, pirmkārt, norāda, ka pārstrukturēšanas plānā ietvertā prasība par aktīvu pārdošanu tika veiksmīgi īstenota, pārdodot apraides tīklu un nodrošinot uzņēmumam pietiekamus līdzekļus, lai atmaksātu tā parādus. Uzņēmums 2010. gada 4. oktobrī arī atmaksāja no glābšanas atbalsta piešķirtos līdzekļus. Pats uzņēmums apliecina, ka pašreiz tā rīcībā ir pietiekami līdzekļi līdz brīdim, kad tiks apstiprināta lietošanas maksas iekasēšana (97). Arī citi pasākumi, piemēram, izmaksu ietaupījumi veicinās uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju (sk. iepriekš 47. un 48. apsvērumu). |
| --- | --- |

(152)

Komisija norāda, ka pārstrukturēšanas plānā ir paredzēti tādi finanšu un darbības pārstrukturēšanas pasākumi, kuri apvienojumā ar mainīto saimnieciskās darbības modeli ļaus uzņēmumam nostāties uz savām kājām. Šajā ziņā Komisija, pirmkārt, norāda, ka pārstrukturēšanas plānā ietvertā prasība par aktīvu pārdošanu tika veiksmīgi īstenota, pārdodot apraides tīklu un nodrošinot uzņēmumam pietiekamus līdzekļus, lai atmaksātu tā parādus. Uzņēmums 2010. gada 4. oktobrī arī atmaksāja no glābšanas atbalsta piešķirtos līdzekļus. Pats uzņēmums apliecina, ka pašreiz tā rīcībā ir pietiekami līdzekļi līdz brīdim, kad tiks apstiprināta lietošanas maksas iekasēšana (97). Arī citi pasākumi, piemēram, izmaksu ietaupījumi veicinās uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju (sk. iepriekš 47. un 48. apsvērumu).

| (153) | Uzņēmums arī atsakās no darbības veidiem, kuri cieš zaudējumus; 2008. gadā tas koncernam SBS pārdeva savu radio apraides darbību, kas rada zaudējumus. |
| --- | --- |

(153)

Uzņēmums arī atsakās no darbības veidiem, kuri cieš zaudējumus; 2008. gadā tas koncernam SBS pārdeva savu radio apraides darbību, kas rada zaudējumus.

| (154) | Tiek paredzēts, ka uzņēmums novērsīs strukturālās problēmas, kuru dēļ izveidojās likviditātes nepietiekamība, atļaujot tam no 2012. gada janvāra iekasēt abonēšanas maksu. Sabiedriskā kanāla darbība kļuva nerentabla tādēļ, ka tas bija atkarīgs no viena ienākumu avota – reklāmas ieņēmumiem, kas ir ciklisks un kas ir jutīgs pret vispārējo ekonomikas stāvokli. Uz to norāda arī banku attieksme, kuras atteicās piešķirt finansējumu, ņemot vērā to bažas par reklāmas tirgus tendencēm un šaubām par TV2 pelnītspēju. Jaunais darbība modelis nodrošinās TV2 stabilāku ienākumu bāzi, iekasējot abonēšanas maksu par tā galvenā kanāla skatīšanos. TV2 2012. gadā prognozē papildu ienākumus no lietošanas maksas iekasēšanas DKK [...] miljonu apmērā. Tas 2012. gadā arī prognozē visam koncernam [...]. Komisija norāda, ka papildus [...], otrais ieņēmumu avots lietošanas maksas veidā nodrošinās lielāku uzņēmuma stabilitāti cikliskās darbības lejupslīdes periodos. Komisija norāda, ka pasākumi uzņēmuma darbības pagrieziena panākšanai pozitīvā virzienā ir meklējami pašā pārstrukturēšanas plānā, nevis ārējos faktoros. |
| --- | --- |

(154)

Tiek paredzēts, ka uzņēmums novērsīs strukturālās problēmas, kuru dēļ izveidojās likviditātes nepietiekamība, atļaujot tam no 2012. gada janvāra iekasēt abonēšanas maksu. Sabiedriskā kanāla darbība kļuva nerentabla tādēļ, ka tas bija atkarīgs no viena ienākumu avota – reklāmas ieņēmumiem, kas ir ciklisks un kas ir jutīgs pret vispārējo ekonomikas stāvokli. Uz to norāda arī banku attieksme, kuras atteicās piešķirt finansējumu, ņemot vērā to bažas par reklāmas tirgus tendencēm un šaubām par TV2 pelnītspēju. Jaunais darbība modelis nodrošinās TV2 stabilāku ienākumu bāzi, iekasējot abonēšanas maksu par tā galvenā kanāla skatīšanos. TV2 2012. gadā prognozē papildu ienākumus no lietošanas maksas iekasēšanas DKK [...] miljonu apmērā. Tas 2012. gadā arī prognozē visam koncernam [...]. Komisija norāda, ka papildus [...], otrais ieņēmumu avots lietošanas maksas veidā nodrošinās lielāku uzņēmuma stabilitāti cikliskās darbības lejupslīdes periodos. Komisija norāda, ka pasākumi uzņēmuma darbības pagrieziena panākšanai pozitīvā virzienā ir meklējami pašā pārstrukturēšanas plānā, nevis ārējos faktoros.

| (155) | Sākotnēji paziņotais pārstrukturēšanas plāna ilgums līdz 2012. gada 31. decembrim attiecas uz laika posmu, kas ilgst gandrīz četrus gadus. Šo laika posmu izvēlējās Dānijas valdības pārliecības dēļ par to, ka, ieviešot jauno saimnieciskās darbības modeli un iegūstot pirmo praktisko pieredzi, bankas atkal būs gatavas aizdot naudu TV2, proti, šis laika posms tika apzināti izvēlēts kā pietiekami ilgs, lai uzkrātu šo pieredzi. Tomēr, ņemot vērā, ka viss atbalsts tiks atcelts, pieņemot šo lēmumu (sk. iepriekš), pašreiz Dānijas valdība uzskata, ka pārstrukturēšanas laika posms jāizbeidz brīdī, kad tiek atceltas tiesības uz visiem atbalsta pasākumiem. |
| --- | --- |

(155)

Sākotnēji paziņotais pārstrukturēšanas plāna ilgums līdz 2012. gada 31. decembrim attiecas uz laika posmu, kas ilgst gandrīz četrus gadus. Šo laika posmu izvēlējās Dānijas valdības pārliecības dēļ par to, ka, ieviešot jauno saimnieciskās darbības modeli un iegūstot pirmo praktisko pieredzi, bankas atkal būs gatavas aizdot naudu TV2, proti, šis laika posms tika apzināti izvēlēts kā pietiekami ilgs, lai uzkrātu šo pieredzi. Tomēr, ņemot vērā, ka viss atbalsts tiks atcelts, pieņemot šo lēmumu (sk. iepriekš), pašreiz Dānijas valdība uzskata, ka pārstrukturēšanas laika posms jāizbeidz brīdī, kad tiek atceltas tiesības uz visiem atbalsta pasākumiem.

| (156) | Komisijas viedoklis šajā jautājumā ir atšķirīgs. Atbilstoši pamatnostādnēm pārstrukturēšanas gaitā uzņēmumam ir jāspēj atjaunot ilgtermiņa dzīvotspējas stāvoklis. Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas laika posms ilgst līdz brīdim, kad uzņēmums ir ieviesis visus pārstrukturēšanas pasākumus, nodrošinot tā ilgtermiņa dzīvotspēju. Lai gan visi valsts atbalsta pasākumi tiks izbeigti uzreiz pēc šā lēmuma pieņemšanas, ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu šajā brīdī TV2 pašlaik neviens negarantē, kamēr TV2 nebūs ieviests ilgtspējīgs saimnieciskās darbības modelis. Šāds saimnieciskās darbības modelis tiks izveidots tikai lietošanas maksas ieviešanas brīdī. Lietošanas maksas ieviešana ir arī galvenais pārstrukturēšanas pasākums, kas ir tieši vērsts pret nopietnāko TV2 finansiālo grūtību cēloni. Tādēļ Komisija secina, ka pārstrukturēšanas periods beidzas 2012. gada 31. decembrī vai tajā brīdī, kad TV2 tiks piešķirtas juridiskas tiesības iekasēt lietošanas maksu, ja tas notiks līdz 2012. gada 31. decembrim. Pašlaik šķiet, ka TV2 būs juridiski tiesīgs iekasēt lietošanas maksu tikai tad, kad būs mainīta tā licence (lai gan pašreizējais Dānijas Apraides likums jau nodrošina iespēju TV2 iekasēt lietošanas maksu, tas nav atļauts saskaņā ar pašreizējiem licences noteikumiem). |
| --- | --- |

(156)

Komisijas viedoklis šajā jautājumā ir atšķirīgs. Atbilstoši pamatnostādnēm pārstrukturēšanas gaitā uzņēmumam ir jāspēj atjaunot ilgtermiņa dzīvotspējas stāvoklis. Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas laika posms ilgst līdz brīdim, kad uzņēmums ir ieviesis visus pārstrukturēšanas pasākumus, nodrošinot tā ilgtermiņa dzīvotspēju. Lai gan visi valsts atbalsta pasākumi tiks izbeigti uzreiz pēc šā lēmuma pieņemšanas, ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu šajā brīdī TV2 pašlaik neviens negarantē, kamēr TV2 nebūs ieviests ilgtspējīgs saimnieciskās darbības modelis. Šāds saimnieciskās darbības modelis tiks izveidots tikai lietošanas maksas ieviešanas brīdī. Lietošanas maksas ieviešana ir arī galvenais pārstrukturēšanas pasākums, kas ir tieši vērsts pret nopietnāko TV2 finansiālo grūtību cēloni. Tādēļ Komisija secina, ka pārstrukturēšanas periods beidzas 2012. gada 31. decembrī vai tajā brīdī, kad TV2 tiks piešķirtas juridiskas tiesības iekasēt lietošanas maksu, ja tas notiks līdz 2012. gada 31. decembrim. Pašlaik šķiet, ka TV2 būs juridiski tiesīgs iekasēt lietošanas maksu tikai tad, kad būs mainīta tā licence (lai gan pašreizējais Dānijas Apraides likums jau nodrošina iespēju TV2 iekasēt lietošanas maksu, tas nav atļauts saskaņā ar pašreizējiem licences noteikumiem).

4.4.   Izvairīšanās no pārmērīgiem konkurences kropļojumiem

| (157) | Saskaņā ar pamatnostādņu 38. punktu, lai nodrošinātu atbalsta negatīvās ietekmes uz tirdzniecību samazināšanu līdz minimālajam līmenim tā, ka pozitīvā ietekme atsver negatīvo, ir jāveic kompensācijas pasākumi. Šie pasākumi var būt ieguldījumu pārtraukšana dažādos aktīvos vai apjoma samazināšana, vai pārstāvniecība tirgos. Saskaņā ar pamatnostādņu 40. punktu, tiem jābūt samērīgiem ar atbalsta radīto kropļojošo ietekmi un uzņēmuma relatīvo nozīmīgumu attiecīgajos tirgos. |
| --- | --- |

(157)

Saskaņā ar pamatnostādņu 38. punktu, lai nodrošinātu atbalsta negatīvās ietekmes uz tirdzniecību samazināšanu līdz minimālajam līmenim tā, ka pozitīvā ietekme atsver negatīvo, ir jāveic kompensācijas pasākumi. Šie pasākumi var būt ieguldījumu pārtraukšana dažādos aktīvos vai apjoma samazināšana, vai pārstāvniecība tirgos. Saskaņā ar pamatnostādņu 40. punktu, tiem jābūt samērīgiem ar atbalsta radīto kropļojošo ietekmi un uzņēmuma relatīvo nozīmīgumu attiecīgajos tirgos.

| (158) | Būtībā apņemšanos neieviest jaunus kanālus (proti, pārstāvniecības tirgu ierobežošanu) var uztvert kā kompensācijas pasākumu, jo tas izslēdz iespēju TV2 konkurēt jaunu klientu piesaistīšanas jomā, un, tādējādi radot priekšrocības saviem konkurentiem. Jaunu komerckanālu ieviešana TV2 būtu izdevīga, jo šie kanāli tiktu finansēti no pastāvīga ieņēmumu avota, kurš ir balstīts uz pastāvīgu abonēšanas maksu, kā arī tādēļ, ka tā nodrošinātu koncernam nepieciešamos ienākumus, daļēji līdzsvarojot negatīvos sabiedriskā kanāla darbības rezultātus. Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānā sniegto tirgus analīzi maksas televīzijas tirgus apjoms pieaug (98). Tomēr TV2 konkurenti apgalvo, ka TV2 tik un tā nebija iespēju ieviest jaunus komerckanālus tirgus piesātinājuma pakāpes dēļ. |
| --- | --- |

(158)

Būtībā apņemšanos neieviest jaunus kanālus (proti, pārstāvniecības tirgu ierobežošanu) var uztvert kā kompensācijas pasākumu, jo tas izslēdz iespēju TV2 konkurēt jaunu klientu piesaistīšanas jomā, un, tādējādi radot priekšrocības saviem konkurentiem. Jaunu komerckanālu ieviešana TV2 būtu izdevīga, jo šie kanāli tiktu finansēti no pastāvīga ieņēmumu avota, kurš ir balstīts uz pastāvīgu abonēšanas maksu, kā arī tādēļ, ka tā nodrošinātu koncernam nepieciešamos ienākumus, daļēji līdzsvarojot negatīvos sabiedriskā kanāla darbības rezultātus. Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānā sniegto tirgus analīzi maksas televīzijas tirgus apjoms pieaug (98). Tomēr TV2 konkurenti apgalvo, ka TV2 tik un tā nebija iespēju ieviest jaunus komerckanālus tirgus piesātinājuma pakāpes dēļ.

| (159) | Šajā ziņā Komisija norāda, ka TV2 konkurenti paši 2009. gadā ieviesa jaunus kanālus (SBS ieviesa 6erene, Canal Digital ieviesīs sporta kanālu, Viasat jaunu kanālu ieviesa 2009. gada 23. martā un TV4 grupa 2009. gada jūlijā ieviesa Canal 9). |
| --- | --- |

(159)

Šajā ziņā Komisija norāda, ka TV2 konkurenti paši 2009. gadā ieviesa jaunus kanālus (SBS ieviesa 6erene, Canal Digital ieviesīs sporta kanālu, Viasat jaunu kanālu ieviesa 2009. gada 23. martā un TV4 grupa 2009. gada jūlijā ieviesa Canal 9).

| (160) | Dānija ir arī apstiprinājusi, ka pārstrukturēšanas dēļ TV2 tiks liegta arī iespēja ieviest radio kanālus (99). Šī apņemšanās ir īpaši būtiska tajā ziņā, ka ir paredzams konkurss par jaunās FM 4 raidstacijas darbības licences piešķiršanu. Dānija sākotnēji apliecināja interesi piedalīties šajā konkursā, tomēr vēlāk apstiprināja, ka piedāvājums netiks iesniegts, jo pašlaik notiek Komisijas izmeklēšana saistībā ar pārstrukturēšanas plānu, neskatoties uz faktu, ka dalība šajā konkursā tika plānota. Citiem vārdiem – pretēji konkurentu apgalvojumiem, saistības neieviest jaunus kanālus ir izrādījušās patiesi nozīmīgas un šādas saistības no uzņēmuma prasa sava veida uzupurēšanos. Komisija uzskata, ka šīs saistības ir nozīmīgas, ņemot vērā pamatnostādņu 46. punktu, saskaņā ar kuru atbalsts nevar tikt piešķirts tādu jaunu ieguldījumu finansēšanai, kas nav būtiski uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanai. |
| --- | --- |

(160)

Dānija ir arī apstiprinājusi, ka pārstrukturēšanas dēļ TV2 tiks liegta arī iespēja ieviest radio kanālus (99). Šī apņemšanās ir īpaši būtiska tajā ziņā, ka ir paredzams konkurss par jaunās FM 4 raidstacijas darbības licences piešķiršanu. Dānija sākotnēji apliecināja interesi piedalīties šajā konkursā, tomēr vēlāk apstiprināja, ka piedāvājums netiks iesniegts, jo pašlaik notiek Komisijas izmeklēšana saistībā ar pārstrukturēšanas plānu, neskatoties uz faktu, ka dalība šajā konkursā tika plānota. Citiem vārdiem – pretēji konkurentu apgalvojumiem, saistības neieviest jaunus kanālus ir izrādījušās patiesi nozīmīgas un šādas saistības no uzņēmuma prasa sava veida uzupurēšanos. Komisija uzskata, ka šīs saistības ir nozīmīgas, ņemot vērā pamatnostādņu 46. punktu, saskaņā ar kuru atbalsts nevar tikt piešķirts tādu jaunu ieguldījumu finansēšanai, kas nav būtiski uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanai.

| (161) | Komisija arī uzskata, ka ierosinātie kompensācijas pasākumi ir samērīgi ar atbalsta pasākumu kropļojošo ietekmi uz tirgu. Jānorāda, ka pasākumu ieviešana ir pārtraukta šā lēmuma pieņemšanas datumā. Tādēļ Komisija vēlas norādīt, ka neviens no paziņotajiem pārstrukturēšanas atbalsta pasākumiem nav īstenots un arī netiks īstenots. Kā redzams 150. apsvērumā un turpmākajos apsvērumos glābšanas atbalsts arī tiks atcelts, pieņemot šo lēmumu. Tas nozīmē, ka uzņēmums nesaņems nekādu valsts atbalstu. Taču vienīgais faktiskais maksājums, kas tika veikts no glābšanas atbalsta, ir ierobežots (DKK 223 miljoni, kas izmantoti no kopējās pieejamās summas DKK 1 000 miljonu apmērā). Lielākā atbalsta līdzekļu daļa faktiski tika izlietota kā glābšanas atbalsts (līdz 2008. gada beigām tika izmantoti DKK 208 no 223 miljoniem, proti, sešu mēnešu glābšanas posma laikā), un visi no pieejamās kredītlīdzekļu summas faktiski izmantotie līdzekļi ir jau atmaksāti valstij. Tāpat arī faktiskā izmantotā kredītlīdzekļu summa – DKK 223 miljoni, nav pārmērīgi liela, ņemot vērā TV2 2008. gada apgrozījumu ([...] %). Ņemot to vērā, Komisija neuzskata par nepieciešamu prasīt Dānijai un atbalsta saņēmējam īstenot papildu kompensācijas pasākumus. Tādēļ Komisija neuzskata, ka būtu nepieciešams īstenot vēl papildu kompensācijas pasākumus, kā ierosina konkurenti. |
| --- | --- |

(161)

Komisija arī uzskata, ka ierosinātie kompensācijas pasākumi ir samērīgi ar atbalsta pasākumu kropļojošo ietekmi uz tirgu. Jānorāda, ka pasākumu ieviešana ir pārtraukta šā lēmuma pieņemšanas datumā. Tādēļ Komisija vēlas norādīt, ka neviens no paziņotajiem pārstrukturēšanas atbalsta pasākumiem nav īstenots un arī netiks īstenots. Kā redzams 150. apsvērumā un turpmākajos apsvērumos glābšanas atbalsts arī tiks atcelts, pieņemot šo lēmumu. Tas nozīmē, ka uzņēmums nesaņems nekādu valsts atbalstu. Taču vienīgais faktiskais maksājums, kas tika veikts no glābšanas atbalsta, ir ierobežots (DKK 223 miljoni, kas izmantoti no kopējās pieejamās summas DKK 1 000 miljonu apmērā). Lielākā atbalsta līdzekļu daļa faktiski tika izlietota kā glābšanas atbalsts (līdz 2008. gada beigām tika izmantoti DKK 208 no 223 miljoniem, proti, sešu mēnešu glābšanas posma laikā), un visi no pieejamās kredītlīdzekļu summas faktiski izmantotie līdzekļi ir jau atmaksāti valstij. Tāpat arī faktiskā izmantotā kredītlīdzekļu summa – DKK 223 miljoni, nav pārmērīgi liela, ņemot vērā TV2 2008. gada apgrozījumu ([...] %). Ņemot to vērā, Komisija neuzskata par nepieciešamu prasīt Dānijai un atbalsta saņēmējam īstenot papildu kompensācijas pasākumus. Tādēļ Komisija neuzskata, ka būtu nepieciešams īstenot vēl papildu kompensācijas pasākumus, kā ierosina konkurenti.

| (162) | Taču Komisija nepiekrīt Dānijas priekšlikumam par atteikšanos no saistībām brīdī, kad tiek pārtraukti visi pasākumi (100). Taču Komisija nepiekrīt Dānijas priekšlikumam par atteikšanos no saistībām brīdī, kad tiek pārtraukti visi pasākumi. Pirmkārt, Dānija pati ir noteikusi ilgāku pārstrukturēšanas laika posmu līdz 2012. gada 31. decembrim. Otrkārt, nekur pamatnostādnēs nav noteikts, ka kompensācijas pasākuma ilgumam jāsakrīt ar pašreizējiem atbalsta pasākumiem. Treškārt, pārstrukturēšanas plāns ir balstīts uz priekšnoteikumu, ka ārējais finansējums uzņēmumam būs pieejams tikai brīdī, kad 2012. gadā tiks ieviesta lietošanas maksa; un tikai tad tiks atjaunota uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēja. Dānija pati apgalvoja, ka atbalsta pasākumi, tostarp arī glābšanas atbalsts, kas joprojām ir spēkā, būs nepieciešams, lai novērstu likviditātes nepietiekamību līdz sabiedriskā kanāla stabilāka saimnieciskās darbības modeļa ieviešanas brīdim. Tādēļ glābšanas atbalsts palīdzēja uzņēmumam “noturēties virs ūdens” līdz brīdim, kad tas sāka izmantot jauno darbības modeli. Ņemot to vērā, Komisija neuzskata, ka no kompensācijas pasākuma saistībām var atteikties vienlaicīgi ar atbalsta maksājumu pārtraukšanu vai šā lēmuma pieņemšanas datumā. Tomēr Komisija uzskata, ka ir iespējams atteikties no saistības neieviest jaunus kanālus ātrāk nekā pārstrukturēšanas plāna perioda beigās (2012. gada 31. decembrī), proti, līdz brīdim, kad tiks ieviesta lietošanas maksa (izdarot izmaiņas licences noteikumos) un kad TV2 tiks piešķirta atļauja tās iekasēt. |
| --- | --- |

(162)

Taču Komisija nepiekrīt Dānijas priekšlikumam par atteikšanos no saistībām brīdī, kad tiek pārtraukti visi pasākumi (100). Taču Komisija nepiekrīt Dānijas priekšlikumam par atteikšanos no saistībām brīdī, kad tiek pārtraukti visi pasākumi. Pirmkārt, Dānija pati ir noteikusi ilgāku pārstrukturēšanas laika posmu līdz 2012. gada 31. decembrim. Otrkārt, nekur pamatnostādnēs nav noteikts, ka kompensācijas pasākuma ilgumam jāsakrīt ar pašreizējiem atbalsta pasākumiem. Treškārt, pārstrukturēšanas plāns ir balstīts uz priekšnoteikumu, ka ārējais finansējums uzņēmumam būs pieejams tikai brīdī, kad 2012. gadā tiks ieviesta lietošanas maksa; un tikai tad tiks atjaunota uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēja. Dānija pati apgalvoja, ka atbalsta pasākumi, tostarp arī glābšanas atbalsts, kas joprojām ir spēkā, būs nepieciešams, lai novērstu likviditātes nepietiekamību līdz sabiedriskā kanāla stabilāka saimnieciskās darbības modeļa ieviešanas brīdim. Tādēļ glābšanas atbalsts palīdzēja uzņēmumam “noturēties virs ūdens” līdz brīdim, kad tas sāka izmantot jauno darbības modeli. Ņemot to vērā, Komisija neuzskata, ka no kompensācijas pasākuma saistībām var atteikties vienlaicīgi ar atbalsta maksājumu pārtraukšanu vai šā lēmuma pieņemšanas datumā. Tomēr Komisija uzskata, ka ir iespējams atteikties no saistības neieviest jaunus kanālus ātrāk nekā pārstrukturēšanas plāna perioda beigās (2012. gada 31. decembrī), proti, līdz brīdim, kad tiks ieviesta lietošanas maksa (izdarot izmaiņas licences noteikumos) un kad TV2 tiks piešķirta atļauja tās iekasēt.

4.5.   Atbalsta ierobežošana līdz minimālajam apjomam

| (163) | Saskaņā ar pamatnostādņu 43. punktu, atbalsta summa un intensitāte ir stingri jāierobežo tikai nepieciešamāko pārstrukturēšanas izmaksu apmērā, kas rodas īstenojot pārstrukturēšanu. Šī noteikuma pamatā ir koncepcija, ka uzņēmumam pārstrukturēšanas beigās nedrīkst piešķirt papildu likviditāti, ko tas var izmantot agresīvas rīcības īstenošanai tirgū. Ir paredzēts, ka atbalsta saņēmēji sniedz būtisku ieguldījumu pārstrukturēšanas plānā paši no saviem līdzekļiem, tostarp pārdodot aktīvus, kas nav būtiski uzņēmuma izdzīvošanai. Šādam ieguldījumam ir jābūt faktiskam un tajā nedrīkst ietvert paredzamo peļņu nākotnē, piemēram, naudas plūsmu. Tā īpatsvaram jābūt pietiekami lielam, vismaz 50 % apmērā lieliem uzņēmumiem. Komisija uzskata TV2 par lielu uzņēmumu pamatnostādņu izpratnē. |
| --- | --- |

(163)

Saskaņā ar pamatnostādņu 43. punktu, atbalsta summa un intensitāte ir stingri jāierobežo tikai nepieciešamāko pārstrukturēšanas izmaksu apmērā, kas rodas īstenojot pārstrukturēšanu. Šī noteikuma pamatā ir koncepcija, ka uzņēmumam pārstrukturēšanas beigās nedrīkst piešķirt papildu likviditāti, ko tas var izmantot agresīvas rīcības īstenošanai tirgū. Ir paredzēts, ka atbalsta saņēmēji sniedz būtisku ieguldījumu pārstrukturēšanas plānā paši no saviem līdzekļiem, tostarp pārdodot aktīvus, kas nav būtiski uzņēmuma izdzīvošanai. Šādam ieguldījumam ir jābūt faktiskam un tajā nedrīkst ietvert paredzamo peļņu nākotnē, piemēram, naudas plūsmu. Tā īpatsvaram jābūt pietiekami lielam, vismaz 50 % apmērā lieliem uzņēmumiem. Komisija uzskata TV2 par lielu uzņēmumu pamatnostādņu izpratnē.

| (164) | Komisija nepiekrīt Dānijas valdības viedoklim, ka pilnīgi visas izmaksas, jo īpaši taupības pasākumi, ir automātiski kvalificējamas kā pārstrukturēšanas pasākumu izmaksas. Uzņēmumam var būt izdevumi ar mērķi īstenot izmaksu ietaupījumus. Dānijas raksturotie šīs lietas izmaksu ietaupījumi nav uzskatāmi par pārstrukturēšanas izmaksām. Dānija sniedza “klasisko” pārstrukturēšanas izmaksu sarakstu, kas kopā ir DKK [...] miljonu apmērā un kas ietver ar apraides tīkla pārdošanu saistītā darījuma izmaksas (DKK [...] miljoni), ar pāreju uz jauno saimnieciskās darbības modeli saistītās izmaksas (DKK [...]–[...] miljoni) un personāla izmaksas darba līgumu laušanas gadījumā, maksu par juridiskajiem pakalpojumiem un konsultācijām (DKK [...] miljoni). Komisija piekrīt, ka šīs izmaksas ir uzskatāmas par pārstrukturēšanas izmaksām. |
| --- | --- |

(164)

Komisija nepiekrīt Dānijas valdības viedoklim, ka pilnīgi visas izmaksas, jo īpaši taupības pasākumi, ir automātiski kvalificējamas kā pārstrukturēšanas pasākumu izmaksas. Uzņēmumam var būt izdevumi ar mērķi īstenot izmaksu ietaupījumus. Dānijas raksturotie šīs lietas izmaksu ietaupījumi nav uzskatāmi par pārstrukturēšanas izmaksām. Dānija sniedza “klasisko” pārstrukturēšanas izmaksu sarakstu, kas kopā ir DKK [...] miljonu apmērā un kas ietver ar apraides tīkla pārdošanu saistītā darījuma izmaksas (DKK [...] miljoni), ar pāreju uz jauno saimnieciskās darbības modeli saistītās izmaksas (DKK [...]–[...] miljoni) un personāla izmaksas darba līgumu laušanas gadījumā, maksu par juridiskajiem pakalpojumiem un konsultācijām (DKK [...] miljoni). Komisija piekrīt, ka šīs izmaksas ir uzskatāmas par pārstrukturēšanas izmaksām.

| (165) | Atbilstoši Komisijas iepriekšējo lietu praksei, pārstrukturēšanas izmaksās ietver visas ārkārtas izmaksas, kas bija nepieciešamas, lai uzņēmums atjaunotu dzīvotspējas stāvokli, bet ne parastās saimnieciskās darbības izmaksas, kas rodas pārstrukturēšanas laikā. Tomēr šis gadījums ir saistīts ar uzņēmuma likviditātes nepietiekamību pārejas posmā līdz jauna saimnieciskās darbības modeļa ieviešanas brīdim. Kā tika izklāstīts iepriekš, TV2 saskārās ar nopietnu finansējuma nepietiekamību, jo tam nebija pieejams ārējais finansējums. Šajā īpašajā gadījumā, kas ir saistīts vienīgi ar finansiālās pārstrukturēšanas procesu līdz brīdim, kad uzņēmums pāriet uz stabilāku saimnieciskās darbības plānu, Komisija var piekrist, ka šāda finansējuma nepietiekamība klasificējama kā pārstrukturēšanas izmaksas. Tieši glābšanas atbalsta lēmuma kredītlīdzekļi (DKK 1 000 miljoni) nodrošināja nepieciešamo starpposma “drošības spilvenu” finanšu nepietiekamības novēršanai. Tomēr šie kredītlīdzekļi bija tikai pārejas līdzeklis un tie ir pieejami TV2 tikai tad, kad tas varēs pierādīt šādu finansējuma nepietiekamību, ko apstiprinātu ārējais revidents. Faktiski TV2 izmantotā šo līdzekļu summa nebija liela (tikai [...] % no kopējās pieejamās summas). Turklāt lielākā daļa izmantoto kredītlīdzekļu (DKK [...] miljoni) tika izmantoti laikā, uz kuru attiecās Komisijas glābšanas atbalsta lēmums, proti, sešu mēnešu glābšanas laika posmā līdz pārstrukturēšanas plāna iesniegšanai.. |
| --- | --- |

(165)

Atbilstoši Komisijas iepriekšējo lietu praksei, pārstrukturēšanas izmaksās ietver visas ārkārtas izmaksas, kas bija nepieciešamas, lai uzņēmums atjaunotu dzīvotspējas stāvokli, bet ne parastās saimnieciskās darbības izmaksas, kas rodas pārstrukturēšanas laikā. Tomēr šis gadījums ir saistīts ar uzņēmuma likviditātes nepietiekamību pārejas posmā līdz jauna saimnieciskās darbības modeļa ieviešanas brīdim. Kā tika izklāstīts iepriekš, TV2 saskārās ar nopietnu finansējuma nepietiekamību, jo tam nebija pieejams ārējais finansējums. Šajā īpašajā gadījumā, kas ir saistīts vienīgi ar finansiālās pārstrukturēšanas procesu līdz brīdim, kad uzņēmums pāriet uz stabilāku saimnieciskās darbības plānu, Komisija var piekrist, ka šāda finansējuma nepietiekamība klasificējama kā pārstrukturēšanas izmaksas. Tieši glābšanas atbalsta lēmuma kredītlīdzekļi (DKK 1 000 miljoni) nodrošināja nepieciešamo starpposma “drošības spilvenu” finanšu nepietiekamības novēršanai. Tomēr šie kredītlīdzekļi bija tikai pārejas līdzeklis un tie ir pieejami TV2 tikai tad, kad tas varēs pierādīt šādu finansējuma nepietiekamību, ko apstiprinātu ārējais revidents. Faktiski TV2 izmantotā šo līdzekļu summa nebija liela (tikai [...] % no kopējās pieejamās summas). Turklāt lielākā daļa izmantoto kredītlīdzekļu (DKK [...] miljoni) tika izmantoti laikā, uz kuru attiecās Komisijas glābšanas atbalsta lēmums, proti, sešu mēnešu glābšanas laika posmā līdz pārstrukturēšanas plāna iesniegšanai..

| (166) | TV2 ir sniedzis savu ieguldījumu iepriekšminēto pārstrukturēšanas izmaksu segšanā, pārdodot aktīvus, ņemot vērā tā apraides tīkla pārdošanu par DKK 640 miljoniem, kā arī piesaistot ārējo finansējumu, ņemot vērā, ka tas ir ieķīlājis nekustamo īpašumu Odensē par DKK 80 miljoniem. Šis ieguldījums DKK 720 miljonu apmērā ir krietni lielāks nekā 50 % slieksnis, kas noteikts lieliem uzņēmumiem. Kā iepriekš tika norādīts, TV2 šos ieņēmumus no tīkla pārdošanas izmantoja parādsaistību samazināšanai. Tādēļ iztērētos līdzekļus vairs nevar izmantot citiem mērķiem. Turklāt no iepriekšminētajiem faktiem ir skaidrs, ka visi atbalsta pasākumi tiks pārtraukti šā lēmuma pieņemšanas datumā un netiks ieviests neviens jauns pārstrukturēšanas plānā paziņotais atbalsta pasākums (sk. šā lēmuma 150. apsvērumu). Tādēļ saskaņā ar pamatnostādņu 45. punktu nav nekāda apdraudējuma, ka uzņēmumā paliks jebkādi atbalsta līdzekļi, kas pārsniedz nepieciešamo apjomu. |
| --- | --- |

(166)

TV2 ir sniedzis savu ieguldījumu iepriekšminēto pārstrukturēšanas izmaksu segšanā, pārdodot aktīvus, ņemot vērā tā apraides tīkla pārdošanu par DKK 640 miljoniem, kā arī piesaistot ārējo finansējumu, ņemot vērā, ka tas ir ieķīlājis nekustamo īpašumu Odensē par DKK 80 miljoniem. Šis ieguldījums DKK 720 miljonu apmērā ir krietni lielāks nekā 50 % slieksnis, kas noteikts lieliem uzņēmumiem. Kā iepriekš tika norādīts, TV2 šos ieņēmumus no tīkla pārdošanas izmantoja parādsaistību samazināšanai. Tādēļ iztērētos līdzekļus vairs nevar izmantot citiem mērķiem. Turklāt no iepriekšminētajiem faktiem ir skaidrs, ka visi atbalsta pasākumi tiks pārtraukti šā lēmuma pieņemšanas datumā un netiks ieviests neviens jauns pārstrukturēšanas plānā paziņotais atbalsta pasākums (sk. šā lēmuma 150. apsvērumu). Tādēļ saskaņā ar pamatnostādņu 45. punktu nav nekāda apdraudējuma, ka uzņēmumā paliks jebkādi atbalsta līdzekļi, kas pārsniedz nepieciešamo apjomu.

4.6.   Citi nosacījumi

| (167) | Saskaņā ar pamatnostādņu 46. punktu, Komisija drīkst pieprasīt attiecīgajai dalībvalstij veikt papildu pasākumus, lai nodrošinātu, ka piešķirtais atbalsts pretēji vispārējām interesēm nekropļo konkurenci. |
| --- | --- |

(167)

Saskaņā ar pamatnostādņu 46. punktu, Komisija drīkst pieprasīt attiecīgajai dalībvalstij veikt papildu pasākumus, lai nodrošinātu, ka piešķirtais atbalsts pretēji vispārējām interesēm nekropļo konkurenci.

| (168) | Komisija ņem vērā oficiālās izmeklēšanas procesā Dānijas minētos argumentus un atbalsta saņēmēja pamatdokumentos pausto nodomu, ka pārstrukturēšana plāns ļaus TV2 izmantot saimnieciskās darbības iespējas vienlaicīgi ar tā konkurentiem un iekasēt abonēšanas maksu. Turklāt Dānija un TV2 norāda, ka pašreizējais augstais TV2 pašu kapitāla drošības līmenis, ņemot vērā, ka tā maksātspējas (un tīro parādsaistību, par kurām jāmaksā procenti) koeficienti, kas pašlaik ir ievērojami augstāki (zemāki) par tā konkurentu atbilstošajiem rādītājiem, ir nepieciešams tikai tādēļ, ka ir nenoteiktība saistībā ar neizlemtajām tiesas lietām par valsts atbalstu, kā arī pašreizējā saimnieciskās darbības modeļa dēļ. Gan TV2, gan Dānija pauž vispārēju gatavību atkal pietuvināt uzņēmuma kapitāla struktūru TV2 konkurentu struktūrai pēc tam, kad būs pabeigta izmeklēšana valsts atbalsta lietā. |
| --- | --- |

(168)

Komisija ņem vērā oficiālās izmeklēšanas procesā Dānijas minētos argumentus un atbalsta saņēmēja pamatdokumentos pausto nodomu, ka pārstrukturēšana plāns ļaus TV2 izmantot saimnieciskās darbības iespējas vienlaicīgi ar tā konkurentiem un iekasēt abonēšanas maksu. Turklāt Dānija un TV2 norāda, ka pašreizējais augstais TV2 pašu kapitāla drošības līmenis, ņemot vērā, ka tā maksātspējas (un tīro parādsaistību, par kurām jāmaksā procenti) koeficienti, kas pašlaik ir ievērojami augstāki (zemāki) par tā konkurentu atbilstošajiem rādītājiem, ir nepieciešams tikai tādēļ, ka ir nenoteiktība saistībā ar neizlemtajām tiesas lietām par valsts atbalstu, kā arī pašreizējā saimnieciskās darbības modeļa dēļ. Gan TV2, gan Dānija pauž vispārēju gatavību atkal pietuvināt uzņēmuma kapitāla struktūru TV2 konkurentu struktūrai pēc tam, kad būs pabeigta izmeklēšana valsts atbalsta lietā.

| (169) | Komisija, savukārt, nesaskata nekādu vajadzību TV2 saglabāt no konkurentiem atšķirīgu kapitāla struktūru pēc tam, kad tiks atrisināts jautājums saistībā ar saimnieciskās darbības modeli un izšķirtas tiesvedībā esošās lietas. Kapitāla struktūras, kas balstītas uz (mākslīgi) augstu pašu kapitāla līmeni ir uzņēmumam izdevīgas, jo tas varēs piesaistīt finansējumu par salīdzinoši zemām procentu likmēm. Tikpat svarīgi ir panākt, lai TV2 kapitāla struktūra atkal atbilstu līmenim, kas nodrošina konkurences izkropļošanas nepieļaušanu. Komisija vairāk vēlētos, lai TV2 atgrieztos normālas kapitāla struktūras stāvoklī, izmaksājot dividendes valstij, nekā lai tas agresīvi paplašinātu bilances apjomu uz parāda finansējuma rēķina. |
| --- | --- |

(169)

Komisija, savukārt, nesaskata nekādu vajadzību TV2 saglabāt no konkurentiem atšķirīgu kapitāla struktūru pēc tam, kad tiks atrisināts jautājums saistībā ar saimnieciskās darbības modeli un izšķirtas tiesvedībā esošās lietas. Kapitāla struktūras, kas balstītas uz (mākslīgi) augstu pašu kapitāla līmeni ir uzņēmumam izdevīgas, jo tas varēs piesaistīt finansējumu par salīdzinoši zemām procentu likmēm. Tikpat svarīgi ir panākt, lai TV2 kapitāla struktūra atkal atbilstu līmenim, kas nodrošina konkurences izkropļošanas nepieļaušanu. Komisija vairāk vēlētos, lai TV2 atgrieztos normālas kapitāla struktūras stāvoklī, izmaksājot dividendes valstij, nekā lai tas agresīvi paplašinātu bilances apjomu uz parāda finansējuma rēķina.

4.7.   Uzraudzība un gada pārskats

| (170) | Atbilstoši pamatnostādņu 49. un 50. punkta noteikumiem, Dānija ir apņēmusies Komisijai iesniegt pārskatus ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc atbalsta apstiprināšanas. |
| --- | --- |

(170)

Atbilstoši pamatnostādņu 49. un 50. punkta noteikumiem, Dānija ir apņēmusies Komisijai iesniegt pārskatus ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc atbalsta apstiprināšanas.

4.8.   Pretmonopolu jautājumi

| (171) | Komisija norāda, ka viens no TV2 konkurentiem ir iesniedzis pretmonopola sūdzību par paredzamo lietošanas maksas ieviešanu. Komisija apzinās, ka tāda atbalsta aspekti, kas ir pretrunā ar īpašiem Līguma noteikumiem, izņemot noteikumus par valsts atbalstu, ir tik nedalāmi saistīti ar atbalsta priekšmetu, ka tos nav iespējams novērtēt atsevišķi (101). Tiesa uzsvēra, ka pienākums nodrošināt valsts atbalsta noteikumu piemērošanu atbilstoši pārējiem Līguma noteikumiem vēl jo vairāk ir jāievēro gadījumos, ja šie noteikumi ir paredzēti arī konkurences neizkropļošanas mērķa īstenošanai. Tomēr tiesu praksē ir arī lietas, kas apliecina, ka valsts atbalsts un pretmonopola procedūras ir neatkarīgi procesi, ko reglamentē īpaši noteikumi. Tiesa ir norādījusi, ka “pieņemot lēmumu par valsts atbalsta atbilstību kopējam tirgum, Komisijai nav jāgaida tās procedūras iznākums, kas uzsākta paralēli saskaņā ar Regulu Nr. [1], ja tā, pamatojoties uz situācijas ekonomisko analīzi un nepieļaujot pamanāmas faktiskā novērtējuma kļūdas, ir pārliecinājusies par to, ka atbalsta saņēmējs neatrodas situācijā, kas ir pretrunā [LESD 101. un 102.] pantam” (102). Tādēļ pretmonopola lietai nav jābūt oficiāli izlemtai pirms Komisijas lēmuma pieņemšanas lietā par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(171)

Komisija norāda, ka viens no TV2 konkurentiem ir iesniedzis pretmonopola sūdzību par paredzamo lietošanas maksas ieviešanu. Komisija apzinās, ka tāda atbalsta aspekti, kas ir pretrunā ar īpašiem Līguma noteikumiem, izņemot noteikumus par valsts atbalstu, ir tik nedalāmi saistīti ar atbalsta priekšmetu, ka tos nav iespējams novērtēt atsevišķi (101). Tiesa uzsvēra, ka pienākums nodrošināt valsts atbalsta noteikumu piemērošanu atbilstoši pārējiem Līguma noteikumiem vēl jo vairāk ir jāievēro gadījumos, ja šie noteikumi ir paredzēti arī konkurences neizkropļošanas mērķa īstenošanai. Tomēr tiesu praksē ir arī lietas, kas apliecina, ka valsts atbalsts un pretmonopola procedūras ir neatkarīgi procesi, ko reglamentē īpaši noteikumi. Tiesa ir norādījusi, ka “pieņemot lēmumu par valsts atbalsta atbilstību kopējam tirgum, Komisijai nav jāgaida tās procedūras iznākums, kas uzsākta paralēli saskaņā ar Regulu Nr. [1], ja tā, pamatojoties uz situācijas ekonomisko analīzi un nepieļaujot pamanāmas faktiskā novērtējuma kļūdas, ir pārliecinājusies par to, ka atbalsta saņēmējs neatrodas situācijā, kas ir pretrunā [LESD 101. un 102.] pantam” (102). Tādēļ pretmonopola lietai nav jābūt oficiāli izlemtai pirms Komisijas lēmuma pieņemšanas lietā par valsts atbalstu.

| (172) | Komisija vēlas uzsvērt, ka šajā lietā pretmonopola sūdzības iesniegšanas iemesls ir nevis pats atbalsts (glābšanas atbalsts), bet gan cits pārstrukturēšanas plāna aspekts (lietošanas maksa). Lietošanas maksa tiks ieviesta 2012. gada sākumā, proti, pēc tam, kad būs atcelti atbalsta pasākumi, izdarot grozījumus TV2 licences noteikumos. Jāņem arī vērā tas, ka lielākā šī atbalsta daļa faktiski tika izmantota glābšanas laika posmā un tā izmantošana tika apstiprināta ar Komisijas 2008. gada 4. augusta lēmumu, kā arī tas, ka visi atbalsta pasākumi tiks atcelti šā lēmuma spēkā stāšanās brīdī. |
| --- | --- |

(172)

Komisija vēlas uzsvērt, ka šajā lietā pretmonopola sūdzības iesniegšanas iemesls ir nevis pats atbalsts (glābšanas atbalsts), bet gan cits pārstrukturēšanas plāna aspekts (lietošanas maksa). Lietošanas maksa tiks ieviesta 2012. gada sākumā, proti, pēc tam, kad būs atcelti atbalsta pasākumi, izdarot grozījumus TV2 licences noteikumos. Jāņem arī vērā tas, ka lielākā šī atbalsta daļa faktiski tika izmantota glābšanas laika posmā un tā izmantošana tika apstiprināta ar Komisijas 2008. gada 4. augusta lēmumu, kā arī tas, ka visi atbalsta pasākumi tiks atcelti šā lēmuma spēkā stāšanās brīdī.

| (173) | Ja pretmonopola sūdzība vai trešo pušu atsauksmes šajā lietā ir jāuztver arī kā sūdzība pret TV2 pārveidošanu par maksas kanālu, jānorāda, ka vienīgi lietošanas maksas par galveno kanālu ieviešanas faktu nevar uzskatīt par pretmonopola likumdošanas pārkāpumu. Tad, kad TV2 galvenais kanāls kļūs par maksas televīzijas kanālu, attiecīgais kanāls kļūs par maksas televīzijas tirgus dalībnieku. Ir iespējama liela varbūtība, ka TV2 galvenā kanāla ienākšana tirgū, skars tikai tos konkurentus, kuri darbojas šajā tirgū, un tādēļ, piemēram, daži tirgus dalībnieki (tāpat arī attiecīgās maksas televīzijas programmu paketes) izstāsies no šī tirgus vai arī tiem būs jāsamazina cenas. Tomēr šāda ietekme ir parasta ietekme uz tirgu, kas saistīta ar dzīvotspējīga konkurenta kļūšanu par tirgus dalībnieku. Tādēļ vienīgi lietošanas maksas ieviešana, kuras dēļ palielināsies konkurence, nav pretrunā ar LESD 102. un 106. pantu. |
| --- | --- |

(173)

Ja pretmonopola sūdzība vai trešo pušu atsauksmes šajā lietā ir jāuztver arī kā sūdzība pret TV2 pārveidošanu par maksas kanālu, jānorāda, ka vienīgi lietošanas maksas par galveno kanālu ieviešanas faktu nevar uzskatīt par pretmonopola likumdošanas pārkāpumu. Tad, kad TV2 galvenais kanāls kļūs par maksas televīzijas kanālu, attiecīgais kanāls kļūs par maksas televīzijas tirgus dalībnieku. Ir iespējama liela varbūtība, ka TV2 galvenā kanāla ienākšana tirgū, skars tikai tos konkurentus, kuri darbojas šajā tirgū, un tādēļ, piemēram, daži tirgus dalībnieki (tāpat arī attiecīgās maksas televīzijas programmu paketes) izstāsies no šī tirgus vai arī tiem būs jāsamazina cenas. Tomēr šāda ietekme ir parasta ietekme uz tirgu, kas saistīta ar dzīvotspējīga konkurenta kļūšanu par tirgus dalībnieku. Tādēļ vienīgi lietošanas maksas ieviešana, kuras dēļ palielināsies konkurence, nav pretrunā ar LESD 102. un 106. pantu.

| (174) | Sūdzības iesniedzējs un daži citi konkurenti savās trešo pušu atsauksmēs apgalvo, ka plānotā TV2 Alene karšu sistēmas ieviešana radīs ietekmi, kas ir vērsta pret konkurenci un arī sniedz priekšrocības izplatītājam Boxer. Īsumā TV2 Alene modelis paredz, ka klienti varēs skatīties TV2 kanālu par brīvu, ja šie klienti neiegādājas nevienu citu maksas televīzijas pakalpojumu. Saskaņā ar sūdzības iesniedzēja apgalvojumu TV2 Alene karšu sistēma tādēļ rada nemotivējošu ietekmi uz klientiem, kuri plāno iegādāties maksas televīzijas pakalpojumus, kas kaitē TV2 konkurentu darbībai. Tā kā Dānija ir atteikusies no ierosinātās TV2 Alene karšu sistēmas, argumenti par to, vai tādā veidā būtu pārkāpti pretmonopola noteikumi, ir zaudējuši nozīmi, un tādēļ tiem nav nekādas ietekmes uz pārstrukturēšanas plāna tiesiskumu. |
| --- | --- |

(174)

Sūdzības iesniedzējs un daži citi konkurenti savās trešo pušu atsauksmēs apgalvo, ka plānotā TV2 Alene karšu sistēmas ieviešana radīs ietekmi, kas ir vērsta pret konkurenci un arī sniedz priekšrocības izplatītājam Boxer. Īsumā TV2 Alene modelis paredz, ka klienti varēs skatīties TV2 kanālu par brīvu, ja šie klienti neiegādājas nevienu citu maksas televīzijas pakalpojumu. Saskaņā ar sūdzības iesniedzēja apgalvojumu TV2 Alene karšu sistēma tādēļ rada nemotivējošu ietekmi uz klientiem, kuri plāno iegādāties maksas televīzijas pakalpojumus, kas kaitē TV2 konkurentu darbībai. Tā kā Dānija ir atteikusies no ierosinātās TV2 Alene karšu sistēmas, argumenti par to, vai tādā veidā būtu pārkāpti pretmonopola noteikumi, ir zaudējuši nozīmi, un tādēļ tiem nav nekādas ietekmes uz pārstrukturēšanas plāna tiesiskumu.

| (175) | Attiecībā uz dažu konkurentu bažām par to, ka atbalsts varētu tikt izmantots agresīvas tirgus rīcības finansēšanai, Komisija vēlas norādīt, ka nekas neliecina par to, ka valsts atbalsts paredz kādu citu LESD noteikumu pārkāpumu vai ka tā piešķiršanas dēļ TV2 tiek automātiski iesaistīts pret konkurenci vērstās darbībās. |
| --- | --- |

(175)

Attiecībā uz dažu konkurentu bažām par to, ka atbalsts varētu tikt izmantots agresīvas tirgus rīcības finansēšanai, Komisija vēlas norādīt, ka nekas neliecina par to, ka valsts atbalsts paredz kādu citu LESD noteikumu pārkāpumu vai ka tā piešķiršanas dēļ TV2 tiek automātiski iesaistīts pret konkurenci vērstās darbībās.

| (176) | Komisija secina, ka paziņotais pārstrukturēšanas plāns atbilst iekšējā tirgus noteikumiem saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu un saistībā ar Komisijas glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm, ja tiek izpildīti turpmāk minētie nosacījumi. |
| --- | --- |

(176)

Komisija secina, ka paziņotais pārstrukturēšanas plāns atbilst iekšējā tirgus noteikumiem saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu un saistībā ar Komisijas glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm, ja tiek izpildīti turpmāk minētie nosacījumi.

| (177) | Tā kā pēc apraides tīkla pārdošanas uzņēmuma finansiālais stāvoklis ir uzlabojies, Komisija secina, ka pārstrukturēšanas plānā ietverto atbalsta pasākumu (aizdevums un starpposma kredītlīdzekļi) īstenošana nav nepieciešama un ka pieejamie kredītlīdzekļi (ko Komisija piešķīra ar 2008. gada 4. augusta Lēmumu N 287/08) ir nekavējoties jāatceļ jau no šā lēmuma pieņemšanas dienas. Komisija norāda, ka sākotnēji paziņotā apraides tīkla pārdošanas garantijas piešķiršana vairs nav nepieciešama, jo tīkla pārdošana tika īstenota, nepiešķirot šādu garantiju. |
| --- | --- |

(177)

Tā kā pēc apraides tīkla pārdošanas uzņēmuma finansiālais stāvoklis ir uzlabojies, Komisija secina, ka pārstrukturēšanas plānā ietverto atbalsta pasākumu (aizdevums un starpposma kredītlīdzekļi) īstenošana nav nepieciešama un ka pieejamie kredītlīdzekļi (ko Komisija piešķīra ar 2008. gada 4. augusta Lēmumu N 287/08) ir nekavējoties jāatceļ jau no šā lēmuma pieņemšanas dienas. Komisija norāda, ka sākotnēji paziņotā apraides tīkla pārdošanas garantijas piešķiršana vairs nav nepieciešama, jo tīkla pārdošana tika īstenota, nepiešķirot šādu garantiju.

| (178) | Komisija turklāt ņem vērā Dānijas apņemšanos attiecināt kompensācijas pasākumu, kas paredz neieviest jaunus apraides kanālus, gan uz televīzijas, gan radio kanāliem. Šim pasākumam jābūt spēkā līdz 2012. gada 31. decembrim vai arī gadījumā, ja atbalsta saņēmējs var nodrošināt lietošanas maksas iekasēšanu pirms šī termiņa, tad līdz lietošanas maksas ieviešanas datumam. Lietošanas maksa tiek uzskatīta par ieviestu no brīža, kad TV2 ir juridiski pilnvarots pieprasīt šādu atlīdzību. |
| --- | --- |

(178)

Komisija turklāt ņem vērā Dānijas apņemšanos attiecināt kompensācijas pasākumu, kas paredz neieviest jaunus apraides kanālus, gan uz televīzijas, gan radio kanāliem. Šim pasākumam jābūt spēkā līdz 2012. gada 31. decembrim vai arī gadījumā, ja atbalsta saņēmējs var nodrošināt lietošanas maksas iekasēšanu pirms šī termiņa, tad līdz lietošanas maksas ieviešanas datumam. Lietošanas maksa tiek uzskatīta par ieviestu no brīža, kad TV2 ir juridiski pilnvarots pieprasīt šādu atlīdzību.

| (179) | Komisija ņem vērā Dānijas apņemšanos uzdot neatkarīgam finanšu jomas ekspertam salīdzināt TV2 kapitāla struktūru ar citu plašsaziņas uzņēmumu kapitāla struktūru un koriģēt tā kapitāla struktūru gadījumā, ja tā ievērojami atšķiras no attiecīgās konkurentu grupas mediānas vai vidējā rādītāja. Ja rodas pamatoti iemesli pret kapitāla koriģēšanu, Dānijas valdība drīkst Komisijai paziņot par izmaiņu ieviešanu pārstrukturēšanas plānā, |
| --- | --- |

(179)

Komisija ņem vērā Dānijas apņemšanos uzdot neatkarīgam finanšu jomas ekspertam salīdzināt TV2 kapitāla struktūru ar citu plašsaziņas uzņēmumu kapitāla struktūru un koriģēt tā kapitāla struktūru gadījumā, ja tā ievērojami atšķiras no attiecīgās konkurentu grupas mediānas vai vidējā rādītāja. Ja rodas pamatoti iemesli pret kapitāla koriģēšanu, Dānijas valdība drīkst Komisijai paziņot par izmaiņu ieviešanu pārstrukturēšanas plānā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ja pilnībā ir ievērota atbilstība 2009. gada 4. februārī paziņotajam pārstrukturēšanas plānam un 2., 3. un 4. pantā paredzētajiem nosacījumiem, līdzekļi, ko Dānija piešķīra uzņēmumam TV2 un ko Komisija ar 2008. gada 4. augusta lēmumu apstiprināja kā glābšanas atbalstu, atbilst iekšējā tirgus noteikumiem.

2. pants

No šā lēmuma pieņemšanas dienas tiek atcelti glābšanas atbalsta pasākumi, ko Dānija piešķīra TV2 un ko Komisija apstiprināja ar 2008. gada 4. augusta lēmumu. Nedrīkst īstenot nevienu no pārējiem atbalsta pasākumiem, par kuriem Dānija 2009. gada 4. februārī paziņoja Komisijai.

3. pants

Dānijas ierosinātais kompensācijas pasākums, ar kuru TV2 tiek aizliegts ieviest jaunus televīzijas un radio apraides kanālus, ir spēkā līdz paziņotajam pārstrukturēšanas plāna beigu termiņam – 2012. gada 31. decembrim. Tomēr gadījumā, ja TV2 tiek atļauts paaugstināt abonēšanas maksu (lietotāja maksa) pirms šī termiņa, jaunu radio un televīzijas kanālu neieviešanas saistības tiek atceltas šajā datumā.

4. pants

Dānijas valdība uzdod neatkarīgam finanšu jomas ekspertam 2012. gadā vai 2013. gada sākumā veikt TV2 kapitāla struktūras analīzi, to salīdzinot ar citu atbilstošo plašsaziņas uzņēmumu kapitāla struktūru. Ja TV2 kapitāla struktūra ievērojami atšķiras no attiecīgās konkurentu grupas mediānas vai vidējā rādītāja, Dānijas valdība 2013. gada aprīļa kopsapulcē koriģē kapitāla struktūru, lai novērstu šādu atšķirību.

5. pants

Dānija divu mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas brīža informē Komisiju par pasākumiem, kas ir veikti, lai to izpildītu.

6. pants

Šis lēmums ir adresēts Dānijas Karalistei.

Briselē, 2011. gada 20. aprīlī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  No 2009. gada 1. decembra EK Līguma 87. un 88. pants kļuva attiecīgi par LESD 107. un 108. pantu. Šie divi noteikumu kopumi pēc būtības ir identiski. Šajā lēmumā atsauces uz LESD 107. un 108. pantu vajadzības gadījumā jāsaprot kā atsauces uz EK Līguma 87. un 88. pantu.

1

(2)  OV C 207, 2.9.2009., 2. lpp.

2

(3)  OV C 9, 14.1.2009., 2. lpp.

3

(4)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

4

(5)  Skatīt 2. zemsvītras piezīmi.

5

(6)  Lieta T-114/09 Viasat Broadcasting UK Ltd pret Eiropas Kopienu Komisiju.

6

Viasat Broadcasting UK Ltd

(7)  Šis lūgums galvenokārt skar jautājumu par to, vai TV2 kanāls ir grūtībās nonācis uzņēmums, un daudz mazākā mērā jautājumu par to, vai uzņēmums ir izmantojis šo atbalstu pret konkurenci vērstu mērķu īstenošanai.

7

TV2

(8)  Vispārējās tiesas piektās palātas priekšsēdētāja 2010. gada 17. maija rīkojums lietā T-114/09.

8

(9)  Komisijas 2004. gada 19. maija Lēmums 2005/217/EK par Dānijas īstenotajiem pasākumiem attiecībā uz TV2 Danmark.

9

TV2 Danmark

(10)  Lieta T-309/04 TV2 Danmark pret Komisiju, 2008, ECR II-2935, 101. punkts un turpmākie punkti.

10

TV2 Danmark

Komisiju

(11)  Dati, kuriem noteikts konfidencialitātes statuss, lēmuma tekstā ir apzīmēti ar [...].

11

(12)  2009. gada 2. oktobraTV2 vēstule.

12

TV2

(13)  2009. gada 17. decembra pilnvara, kas tika iesniegta kā 1. pielikums Dānijas 2009. gada 9. septembra piezīmēm.

13

(14)  2010. gada 6. maija Likums Nr. 477

14

(15)  Atbilstoši 2007.–2010. gada nolīgumam par plašsaziņas līdzekļiem ieņēmumi no ikgadējām televīzijas licenču nodevām 2010. gadā bija DKK 428,4 miljoni.

15

(16)  Dānijas 2010. gada 29. janvāra vēstule, 13. lpp. un turpmākās lappuses, un tās 8. pielikums.

16

(17)  Sk. Dānijas paziņojuma 5. pielikuma 2. lpp. un Dānijas 2011. gada 3. februāra vēstules 7. lpp. SMATV nozīmē ar satelītu piegādātās antenu televīzijas ģenerālsistēma (Satellite Master Antenna Television), un tā ir sistēma, kurā izmanto vairākus satelīta un pārraidīšanas signālus, lai izveidotu vienu integrētu kabeļa signālu, kas paredzēts izplatīšanai kabeļtīklā.

17

SMATV

Satellite Master Antenna Television

(18)  Dānijas iesniegtais “Informatīvais memorands par projektu MUX”, 32. lpp.

18

MUX

(19)  Arī kabeļtelevīzijas tirgus segmentā izplatītāji nemaksā televīzijas kanāla abonēšanas maksu par TV2 (sk. Dānijas paziņojuma 5. pielikumu, 3. lpp.). Atbilstoši šim dokumentam izplatītāji maksu drīkst pieprasīt tikai izplatīšanas izmaksu un autortiesību īpašnieku maksas segšanai.

19

(20)  Dānijas 2009. gada 9. septembra vēstule, 10.–11. lpp.

20

(21)  Viasat2009. gada 2. oktobra vēstule, 114. punkts.

21

Viasat

(22)  2001. gada 21. augusta Rīkojums Nr. 740 par atsevišķas Dānijas Radio un TV2 sabiedrisko pakalpojumu un citu darbības veidu grāmatvedības uzskaites kārtošanu, kas pieņemts Komisijas Direktīvas 2000/52/EK īstenošanas nolūkā (OV L 193, 29.7.2000., 75. lpp.).

22

(23)  Komisijas Lēmums 2005/217/EK (OV L 85, 23.3.2006., 1. lpp.) un lieta N 313/04 (OV C 172, 12.7.2005., 3. lpp.).

23

(24)  2008. gada 22. oktobra lieta T-309/04, 101. punkts un turpmākie punkti.

24

(25)  Pirmās instances tiesas 2009. gada 24. septembra spriedums lietā T-12/05.

25

(26)  Glābšanas atbalsta lēmums, 7., 8., 10. un 39. punkts.

26

(27)  Sk. Komisijas 2009. gada 2. jūlija lēmuma 10.–15. punktu, kas pamatots ar sākotnējā paziņojuma 3. pielikumu.

27

(28)  2. pielikums Dānijas 2010. gada 29. janvāra vēstulei, kurā ir sniegta uzņēmuma PWC2010. gada 21. janvārī veiktā jaunākā analīze. Tajā ietverti atjauninātie 2009. gada prognozes finanšu rādītāji, izmantojot faktiskos TV2 panāktos rezultātus, kas pievienoti Dānijas 2010. gada 9. jūlija vēstules pielikumā.

28

PWC

TV2

(29)  Sk. Komisijas 2009. gada 2. jūlija lēmuma 11. punktu, kurā ir norādīti finanšu rādītāji par atsevišķu TV2 darbības veidu ienākumiem un zaudējumiem no sabiedriskā televīzijas kanāla periodā no 2008. gada (DKK [...] miljoni) līdz 2013. gadam (DKK [...] miljoni).

29

TV2

(30)  Dānijas 2010. gada 29. janvāra vēstules 1. pielikums un TV2 iesniegtais dokuments “TV2 finansiālās situācijas un likviditātes situācijas apraksts”, 1. lpp.

30

TV2

TV2

(31)  Atsauksmes, ko TV22009. gada 25. augustā iesniedza Eiropas Komisijai.

31

TV2

(32)  Piezīmes, ko TV22009. gada 25. augustā iesniedza Eiropas Komisijai.

32

TV2

(33)  Dānijas 2009. gada 9. septembra vēstule, 2. pielikums – atjaunots uzņēmuma PWC ziņojums.

33

PWC

(34)  Viasat2010. gada 26. maija vēstule, 2. lpp. ar atsauci 2. zemsvītras piezīmē uz DRRB. Reklāmas tirgus vērtība 2009. gadā bija DKK 1 903 miljoni, salīdzinot ar DKK 2 341 miljonu 2008. gadā. Sk. arī atjaunoto uzņēmuma PWC ziņojumu, Dānijas 2009. gada 9. septembra vēstules 2. pielikumu.

34

Viasat

DRRB

PWC

(35)  Piezīmes, ko TV2 2009. gada 25. augustā iesniedza Eiropas Komisijai (20. lpp.) un Dānijas 2010. gada 29. janvāra vēstules 1. pielikumā pievienotā TV2 iesniegtā dokumenta “TV2 finansiālās situācijas un likviditātes situācijas apraksts” 5. punkts.

35

TV2

(36)  To savā 2009. gada 24. aprīļa vēstulē rakstiski apstiprināja [...].

36

(37)  Dānijas 2010. gada 29. janvāra vēstule, 1. pielikuma “TV2 finansiālās situācijas un likviditātes situācijas apraksts” 4. punkts.

37

TV2

(38)  Dānijas 2010. gada 29. janvāra vēstule, 1. pielikuma “TV2 finansiālās situācijas un likviditātes situācijas apraksts” 4. punkts.

38

TV2

(39)  TV2 akcijas uzņēmumā Digi-TV netiks pārdotas, bet gan tikai tiešās līdzdalības daļas un akcijas uzņēmumā Fordelingsnet un 4M. Sk. Dānijas informatīvo memorandu, Project MUX.

39

Digi-TV

Fordelingsnet

4M

Project MUX

(40)  Šie samazinājumi attiecas uz kapitālieguldījumu projektu atcelšanu saistībā ar jauna kanāla izveidošanu 2009. un 2010. gadā. Sk. Dānijas 2009. gada 20. maija vēstuli.

40

(41)  Turpmāk arī – lietošanas maksa”vai dažos gadījumos – “abonēšanas maksa”.

41

(42)  Dānijas 2011. gada 11. marta vēstule, pielikumā jaunais plašsaziņas līdzekļu nolīgums. Dānijas iestādes norāda, ka TV2 apsver zemākas abonēšanas maksas ieviešanu nekā sākotnēji paredzētā maksa, proti, DKK 25. TV2 ierosina noteikt mēneša maksu DKK 10–12 apmērā.

42

(43)  Dānijas 2011. gada 17. marta vēstule, 3. lpp. Balstīts uz prognozēto mēneša maksu DKK 12 apmērā.

43

(44)  Dānijas 2009. gada 4. februāra paziņojums, 6. lpp.

44

(45)  Komisijas 2009. gada 2. jūlija lēmums, 20. punkts.

45

(46)  Dānijas 2011. gada 3. februāra vēstule, 2. lpp.

46

(47)  Tādēļ Dānija uzskata, ka visas Komisijas 2010. gada 14. janvāra vēstulē uzskaitītās izmaksas ir būtiskas pārstrukturēšanas izmaksas, proti, DKK [...] miljoni, ietverot papildu izmaksas saistībā ar hipotēku. Šajā Komisijas vēstulē ietvertajā tabulā ir sniegtas dažas koriģētas pozīcijas no Dānijas iepriekš iesniegtās vēstules, kuras kopija ir iekļauta Komisijas lēmumā, saskaņā ar kuru 2009. gada 2. jūlijā tika uzsākta oficiālā izmeklēšanas procedūra.

47

(48)  Dānijas 2011. gada 3. februāra vēstule, 6. lpp. un 1. pielikums, kurā turpmāk ar 2011. gada 17. marta vēstuli tika izdarīti grozījumi attiecībā uz lietošanas maksas sistēmas ieviešanas izmaksām.

48

(49)  Dānijas 2009. gada 4. februāra paziņojums, 8. lpp.

49

(50)  Dānijas 2010. gada 29. janvāra vēstule, 1. pielikuma “Stāvoklis saistībā ar TV2 finansiālo situāciju un likviditāti” 3. punkta beigas.

50

(51)  Dānijas 2010. gada 15. oktobra vēstule, kurā turpmāk tika izdarīti grozījumi, iekļaujot 2011. gada 17. un 18. martā iesniegtos rādītājus. Prognožu rādītājos 2011. gadam ir ņemta vērā atteikšanās no TV2 Alene karšu sistēmas, kādēļ samazinājās izplatības līmenis. Šajos rādītājos ir ņemts vērā arī tas, ka lietošanas izmaksas DKK 10–12 miljonu apmērā bija zemākas nekā sākotnēji tika prognozēts un ka ieņēmumi no reklāmas bija lielāki nekā tika prognozēts. Rādītājos ir iekļauti galvenā kanāla abonēšanas ieņēmumi, sākot no 2012. gada, kā arī izmaksas, kas saistītas ar pāreju uz maksas televīziju 2011. gadā.

51

TV2 Alene

(52)  Dānijas 2010. gada 15. oktobra vēstule, 2. lpp. un turpmākās lappuses.

52

(53)  Dānijas 2010. gada 15. oktobra vēstule, 1. pielikums “TV2 pārstrukturēšanas plāns”, 2. punkta beigas.

53

TV2

(54)  Dānijas 2010. gada 9. jūlija vēstule, pielikums “TV2 finanšu jautājumi”.

54

TV2

(55)  Dānijas 2010. gada 15. oktobra vēstule, I pielikums “TV2 pārstrukturēšanas plāns”, un Dānijas 2011. gada 6. aprīļa e-pasta vēstule, kurā ir atjaunota informācija.

55

(56)  Dānijas 2010. gada 15. oktobra vēstule. Īpaša informācija par to, ka nav izsniegta garantija.

56

(57)  Dānijas 2011. gada 3. februāra vēstule.

57

(58)  Dānijas 2010. gada 15. oktobra vēstule, 2. lpp.

58

(59)  Dānija 2010. gada septembra ar Komisiju rīkotajā sanāksmē jau bija paskaidrojusi un atkārtoti paskaidroja savā 15. oktobra vēstulē, ka TV2 nav tiesisku prasību par garantiju un ka tas bija tikai priekšlikums, kas jāapstiprina Komisijai, un tajā nebija iesaistīti valsts līdzekļi, jo Dānijas valdībai tas nebija saistošs.

59

(60)  Dānijas 2011. gada 28. janvāra un 2010. gada 15. oktobra vēstule. 15. oktobra vēstule attiecas tikai uz 2004. gada 19. maija lēmumu.

60

(61)  TV2 pārstrukturēšanas plāns – 2010. gada 15. oktobra vēstules I pielikums. TV2 informē, ka tā kā apraides tīkls ir pārdots, tad pirmie divi pārstrukturēšanas plānā paredzētie pasākumi vairs nav spēkā. Attiecībā uz kredītlīdzekļiem TV2 uzskata, ka tā rīcībā esošais finansējums būs pietiekams līdz 2012. gadam, kad tiks ieviesta galvenā kanāla abonēšanas maksa. Atsaucoties uz kredītlīdzekļiem DKK [...] miljonu apmērā, TV2 vienlaicīgi apstiprina, ka neviens no pārstrukturēšanas plāna atbalsta pasākumiem nav īstenots. Tādēļ ir iespējams, ka TV2 atsaucas uz sākotnējo glābšanas atbalsta programmu.

61

(62)  Sīkāku aprakstu sk. lietā N 287/08, 13. punkts un turpmākie punkti., jo īpaši 17. punkts.

62

(63)  Dānijas 2011. gada 24. februāra e-pasta vēstule.

63

(64)  Konkursa dokumenti ir pieejami tīmekļa vietnē: http://www.bibliotekogmedier.dk/medieomraadet/radio/fm-4/udbud. Skatīt arī Komisijas 2011. gada 24. marta lēmumu lietā SA.32019, Dānijas radio kanāls FM4.

64

FM4

(65)  Dānijas 2011. gada 24. februāra e-pasta vēstule.

65

(66)  Dānijas 2010. gada 9. jūlija vēstule, pielikums – “TV2 finanšu jautājumi”.

66

(67)  Skatīt 4. zemsvītras piezīmi.

67

(68)  Pamatnostādnes, 34.–36. punkts.

68

(69)  Pamatnostādnes, 38.–40. punkts.

69

(70)  Dānijas 2009. gada 9. septembra vēstule, 10. lpp., tā attiecas uz 2009. gada 4. februāra paziņojumu un argumentiem saistībā ar paziņojumu par glābšanas atbalstu.

70

(71)  Dānijas 2009. gada 9. septembra vēstules II pielikums.

71

(72)  Dānijas 2010. gada 29. janvāra vēstule.

72

(73)  Dānijas 2009. gada 9. septembra vēstule, 14. lpp.

73

(74)  Dānijas 2010. gada 15. oktobra vēstule.

74

(75)  Dānijas 2009. gada 9. septembra vēstule, 16. lpp.

75

(76)  Dānijas 2009. gada 9. septembra vēstule, 10. un 11. lpp.

76

(77)  Sk 38. apsvērumu.

77

(78)  SBS savas 2009. gada 2. oktobra vēstules 13. lappusē apgalvo, ka ir gandrīz neiespējami, ka reklāmas ieņēmumu kritums gadā varētu sasniegt 10 %. Tomēr, kā vēlāk būs redzams, šis apgalvojums, iespējams, ir balstīts uz pārpratumu saistībā ar uzņēmuma PWC ziņojumu, kurā pieaugums 10 % apmērā gadā netiek norādīts.

78

SBS

PWC

(79)  Viasat2010. gada 26. maija vēstule, 4. lpp.

79

Viasat

(80)  Dānijas 2010. gada 15. oktobra un 2011. gada 28. janvāra vēstules.

80

(81)  Tas jau ir ticis izvērtēts Komisijas 2008. gada 4. augusta Lēmumā N 287/08.

81

(82)  Attiecībā uz maksājumiem starp privātiem uzņēmumiem sk. lietu C-379/98, Preussen Elektra, 2001, ECR I-2009. Šajā lietā valsts pieprasīja konkrētas minimālās cenas noteikšanu, turpretī šajā lietā Dānijas valdība piešķir iespēju TV2 iekasēt lietošanas maksu tādā pašā veidā, kā to dara konkurenti.

82

Preussen Elektra

ECR

TV2

(83)  Lieta C-83/98 P Francija pret Komisiju, 2000, ECR I-3271, 48. un 50. punkts, lieta T-358/94, Air France pret Komisiju, 1996, ECR II-2109.

83

Francija

Komisiju

Air France

Komisiju

(84)  SBS norāda uz tiesību aktu izmaiņām, kas atbilda paredzētajam modelim laikā, kad SBS iesniedza savas atsauksmes. Tomēr Dānijas valdība vairs neplāno ieviest grozījumus Apraides likumā, bet tikai mainīt licences noteikumus. Tādēļ tā izmanto iespēju, kas jau ir paredzēta pašreizējā Dānijas Apraides likuma 38.a panta 2. punktā, proti, ka uzņēmums ir tiesīgs iekasēt abonēšanas maksu, ja Kultūras ministrija pieņem šādu lēmumu un attiecīgi maina licences noteikumus.

84

SBS

SBS

(85)  SBS2009. gada 2. oktobra vēstule, 19.–22. lpp.

85

SBS

(86)  Lieta C-206/06 Essent Netwerk Noord BV a.o. pret Aluminium Delfzijl BV, 2008, ECR II-5497.

86

Essent Netwerk Noord BV a.o

Aluminium Delfzijl BV

(87)  Komisijas Lēmums 2005/217/EK (OV L 85, 23.3.2006., 1. lpp.), attiecībā uz 57. punktu, kas šajā jautājumā ir ievērots lietā T-309/04, T-317/04, T-329/04 un T-336/04, TV2 Danmark a.o. pret Komisiju, 158. punkts un turpmākie punkti.

87

TV2 Danmark a.o

Komisiju

(88)  Lieta C-379/98 Preussen Elektra, 2001, ECR I -2009.

88

Preussen Elektra

(89)  Lietas C-206/06 (sk. iepriekš 85. zemsvītras piezīmi) 66. un 47. punktā tiesa konstatē, ka uzcenojums ir faktiska maksa, kura papildsummu saņēmējs maksā ministram (sk. 67. punktu un likuma skaidrojumu sprieduma 19. punktā).

89

(90)  Attiecībā uz tirdzniecības starp dalībvalstīm ietekmi, šķiet, ka Dānijas atbildīgajām iestādēm ir kopīgs viedoklis, sk. Dānijas Konkurences iestādes (Konkurrencestyrelsen) 2005. gada 21. decembra lēmumu, reģistra Nr. 3/1120-0301-0095/SEK/SCL.

90

Konkurrencestyrelsen

(91)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

91

(92)  Komisijas paziņojums par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu sabiedriskajai apraidei (OV C 257, 27.10.2009., 1. lpp.).

92

(93)  Viasat2009. gada 2. oktobra vēstule, 14. pielikums – “Secinājumi par TV2 Danmark kredītreitinga analīzi”.

93

Viasat

TV2 Danmark

(94)  Viasat2009. gada 2. oktobra vēstule, 14. pielikums, 13. lpp.

94

Viasat

(95)  Atbilstoši Dānijas 2010. gada 9. jūlija vēstules pielikumam “TV2 finanšu jautājumi”, 7. lpp., 2010. gadā tika prognozēta reklāmas tirgus apjoma samazināšanās par 5 %, bet pašreiz uzņēmuma Zenith Optimedia prognozēs ir paredzēts 1 % pieaugums.

95

TV2

Zenith Optimedia

(96)  Dānijas 2010. gada 9. jūlija vēstule, “TV2 finanšu jautājumi”, 4. lpp.

96

TV2

(97)  Dānijas 2010. gada 15. oktobra vēstules 1. pielikums – “TV2 dokumenti”, 2. punkta beigas.

97

TV2

(98)  2009. gada 4. februāra paziņojums.

98

(99)  Dānijas 2011. gada 24. februāra e-pasta vēstule.

99

(100)  Dānijas 2010. gada 15. oktobra vēstule un Dānijas 2011. gada 24. februāra e-pasts.

100

(101)  Sk. lietu C-225/91 Matra, 1993, ECR I-3203, 41. punkts, atsauce uz lietu 74/76 Iannelli pret Meroni, 1977, ECR I-557.

101

Matra

Iannelli

Meroni

(102)  Lieta C-225/91 Matra, op. cit., 44. un 45. punkts. Spriedumā ir atsauce uz Regulu Nr. 17, kas tagad ir aizstāta ar Padomes 2002. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1/2003 par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma 81. un 82. pantā (OV L 1, 4.1.2003., 1. lpp.) un uz EK Līguma 85. un 86. pantu (pašreizējais LESD 101. un 102. pants).

102

Matra, op. cit

---

| 23.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 50/46 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 50/46

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2012. gada 10. februāris)

par meža pīļu profilaktisko vakcināciju pret zemas patogenitātes putnu gripu Portugālē un par atsevišķiem pasākumiem, ar ko ierobežo šādu mājputnu pārvietošanu un to produktu apriti

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 676)

(Autentisks ir tikai teksts portugāļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2012/110/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2005. gada 20. decembra Direktīvu 2005/94/EK, ar ko paredz Kopienas pasākumus putnu gripas kontrolei un atceļ Direktīvu 92/40/EEK (1), un jo īpaši tās 57. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 2005/94/EK paredzēti noteikti profilaktiski pasākumi, kas saistīti ar putnu gripas uzraudzību un savlaicīgu noteikšanu un ar kompetento iestāžu un lauksaimnieku kopienas informētības un gatavības paaugstināšanu attiecībā uz šīs slimības risku. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 2005/94/EK paredzēti noteikti profilaktiski pasākumi, kas saistīti ar putnu gripas uzraudzību un savlaicīgu noteikšanu un ar kompetento iestāžu un lauksaimnieku kopienas informētības un gatavības paaugstināšanu attiecībā uz šīs slimības risku.

| (2) | Pēc zemas patogenitātes putnu gripas uzliesmojumiem 2007. un 2008. gadā dažās mājputnu saimniecībās Portugāles centrālajā un rietumu daļā, jo īpaši saimniecībās, kurās tur medību resursu atjaunošanai paredzētus mājputnus, tika īstenots ārkārtas vakcinācijas plāns, un minētā slimība tika veiksmīgi izskausta saskaņā ar Komisijas 2008. gada 19. marta Lēmumu 2008/285/EK par meža pīļu ārkārtas vakcināciju pret zemas patogenitātes putnu gripu Portugālē un par atsevišķiem pasākumiem, ar ko ierobežo šādu mājputnu pārvietošanu un to produktu apriti (2). |
| --- | --- |

(2)

Pēc zemas patogenitātes putnu gripas uzliesmojumiem 2007. un 2008. gadā dažās mājputnu saimniecībās Portugāles centrālajā un rietumu daļā, jo īpaši saimniecībās, kurās tur medību resursu atjaunošanai paredzētus mājputnus, tika īstenots ārkārtas vakcinācijas plāns, un minētā slimība tika veiksmīgi izskausta saskaņā ar Komisijas 2008. gada 19. marta Lēmumu 2008/285/EK par meža pīļu ārkārtas vakcināciju pret zemas patogenitātes putnu gripu Portugālē un par atsevišķiem pasākumiem, ar ko ierobežo šādu mājputnu pārvietošanu un to produktu apriti (2).

| (3) | Pamatojoties uz riska novērtējumu, tomēr nolēma, ka vērtīgās vaislas meža pīles, ko tur vienā saimniecībā Lisboa e Vale do Tejo, Ribatejo Norte, Vila Nova da Barquinha reģionā, joprojām ir pakļautas potenciālam putnu gripas infekcijas riskam, jo īpaši tādēļ, ka iespējams netiešs kontakts ar savvaļas meža putniem (turpmāk “saimniecība”). |
| --- | --- |

(3)

Pamatojoties uz riska novērtējumu, tomēr nolēma, ka vērtīgās vaislas meža pīles, ko tur vienā saimniecībā Lisboa e Vale do Tejo, Ribatejo Norte, Vila Nova da Barquinha reģionā, joprojām ir pakļautas potenciālam putnu gripas infekcijas riskam, jo īpaši tādēļ, ka iespējams netiešs kontakts ar savvaļas meža putniem (turpmāk “saimniecība”).

| (4) | Tāpēc Portugāle iesniedza profilaktisku vakcinācijas plānu pret putnu gripu līdz 2009. gada 31. jūlijam ilgtermiņa pasākuma veidā, kas tika apstiprināts ar Komisijas 2008. gada 3. novembra Lēmumu 2008/838/EK par meža pīļu profilaktisko vakcināciju pret zemas patogenitātes putnu gripu Portugālē un par atsevišķiem pasākumiem, ar ko ierobežo šādu mājputnu pārvietošanu un to produktu apriti (3). Portugālē līdz 2011. gada 31. jūlijam tika īstenots vēl viens profilaktisks vakcinācijas plāns, ko apstiprināja ar Komisijas 2010. gada 29. marta Lēmumu 2010/189/ES par meža pīļu profilaktisko vakcināciju pret zemas patogenitātes putnu gripu Portugālē un par atsevišķiem pasākumiem, ar ko ierobežo šādu mājputnu pārvietošanu un to produktu apriti (4). |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc Portugāle iesniedza profilaktisku vakcinācijas plānu pret putnu gripu līdz 2009. gada 31. jūlijam ilgtermiņa pasākuma veidā, kas tika apstiprināts ar Komisijas 2008. gada 3. novembra Lēmumu 2008/838/EK par meža pīļu profilaktisko vakcināciju pret zemas patogenitātes putnu gripu Portugālē un par atsevišķiem pasākumiem, ar ko ierobežo šādu mājputnu pārvietošanu un to produktu apriti (3). Portugālē līdz 2011. gada 31. jūlijam tika īstenots vēl viens profilaktisks vakcinācijas plāns, ko apstiprināja ar Komisijas 2010. gada 29. marta Lēmumu 2010/189/ES par meža pīļu profilaktisko vakcināciju pret zemas patogenitātes putnu gripu Portugālē un par atsevišķiem pasākumiem, ar ko ierobežo šādu mājputnu pārvietošanu un to produktu apriti (4).

| (5) | Saskaņā ar Lēmuma 2010/189/ES 8. pantu Portugāle iesniedza ziņojumu par ārkārtas vakcinācijas plāna īstenošanu Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajai komitejai. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Lēmuma 2010/189/ES 8. pantu Portugāle iesniedza ziņojumu par ārkārtas vakcinācijas plāna īstenošanu Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajai komitejai.

| (6) | Portugāle 2011. gada 28. novembrī iesniedza Komisijai apstiprināšanai jaunu profilaktiskās vakcinācijas plānu, ko īstenos līdz 2013. gada 31. jūlijam (turpmāk “profilaktiskais vakcinācijas plāns”). |
| --- | --- |

(6)

Portugāle 2011. gada 28. novembrī iesniedza Komisijai apstiprināšanai jaunu profilaktiskās vakcinācijas plānu, ko īstenos līdz 2013. gada 31. jūlijam (turpmāk “profilaktiskais vakcinācijas plāns”).

| (7) | Zinātniskajos atzinumos par vakcinācijas izmantošanu putnu gripas kontrolē, ko 2005. (5), 2007. (6) un 2008. gadā (7) sniedza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde, Dzīvnieku veselības un labturības ekspertu grupa norādīja, ka ārkārtas un profilaktiskā vakcinācija pret putnu gripu ir vērtīgs instruments, lai papildinātu ar šo slimību saistītos kontroles pasākumus. |
| --- | --- |

(7)

Zinātniskajos atzinumos par vakcinācijas izmantošanu putnu gripas kontrolē, ko 2005. (5), 2007. (6) un 2008. gadā (7) sniedza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde, Dzīvnieku veselības un labturības ekspertu grupa norādīja, ka ārkārtas un profilaktiskā vakcinācija pret putnu gripu ir vērtīgs instruments, lai papildinātu ar šo slimību saistītos kontroles pasākumus.

| (8) | Turklāt Komisija izskatīja Portugāles iesniegto profilaktiskās vakcinācijas plānu, kas attiecas uz šo vienu minēto saimniecību, un ir apmierināta, ka tas atbilst attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem. Ņemot vērā epidemioloģisko situāciju attiecībā uz zemas patogenitātes putnu gripu Portugālē, saimniecības tipu, kurā jāveic vakcinācija, un ierobežoto vakcinācijas plāna darbības jomu, minētais plāns būtu jāapstiprina. |
| --- | --- |

(8)

Turklāt Komisija izskatīja Portugāles iesniegto profilaktiskās vakcinācijas plānu, kas attiecas uz šo vienu minēto saimniecību, un ir apmierināta, ka tas atbilst attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem. Ņemot vērā epidemioloģisko situāciju attiecībā uz zemas patogenitātes putnu gripu Portugālē, saimniecības tipu, kurā jāveic vakcinācija, un ierobežoto vakcinācijas plāna darbības jomu, minētais plāns būtu jāapstiprina.

| (9) | Profilaktiskās vakcinācijas plāna, kuru īstenos Portugāle, vajadzībām būtu jāizmanto tikai tās vakcīnas, kas ir atļautas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 6. novembra Direktīvu 2001/82/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz veterinārajām zālēm (8), vai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regulu (EK) Nr. 726/2004, ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru (9). |
| --- | --- |

(9)

Profilaktiskās vakcinācijas plāna, kuru īstenos Portugāle, vajadzībām būtu jāizmanto tikai tās vakcīnas, kas ir atļautas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 6. novembra Direktīvu 2001/82/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz veterinārajām zālēm (8), vai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regulu (EK) Nr. 726/2004, ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru (9).

| (10) | Turklāt būtu jāveic uzraudzība un laboratorijas pārbaudes saimniecībā, kurā tur vakcinētās meža pīles un nevakcinētus kontrolputnus, kā norādīts profilaktiskās vakcinācijas plānā. |
| --- | --- |

(10)

Turklāt būtu jāveic uzraudzība un laboratorijas pārbaudes saimniecībā, kurā tur vakcinētās meža pīles un nevakcinētus kontrolputnus, kā norādīts profilaktiskās vakcinācijas plānā.

| (11) | Ir lietderīgi vakcinēto meža pīļu, to inkubējamo olu un no vakcinētajiem mājputniem iegūto meža pīļu pārvietošanai arī noteikt atsevišķus ierobežojumus saskaņā ar profilaktiskās vakcinācijas plānu. Ņemot vērā meža pīļu nelielo skaitu saimniecībā, kurā jāveic profilaktiskā vakcinācija, kā arī izsekojamības un loģistikas labad vakcinētās meža pīles nevajadzētu pārvietot no minētās saimniecības, bet reproduktīvā cikla beigās tās vajadzētu nonāvēt saskaņā ar 10. panta 1. punktu Padomes 1993. gada 22. decembra Direktīvā 93/119/EEK par dzīvnieku aizsardzību kaušanas vai nonāvēšanas laikā (10). |
| --- | --- |

(11)

Ir lietderīgi vakcinēto meža pīļu, to inkubējamo olu un no vakcinētajiem mājputniem iegūto meža pīļu pārvietošanai arī noteikt atsevišķus ierobežojumus saskaņā ar profilaktiskās vakcinācijas plānu. Ņemot vērā meža pīļu nelielo skaitu saimniecībā, kurā jāveic profilaktiskā vakcinācija, kā arī izsekojamības un loģistikas labad vakcinētās meža pīles nevajadzētu pārvietot no minētās saimniecības, bet reproduktīvā cikla beigās tās vajadzētu nonāvēt saskaņā ar 10. panta 1. punktu Padomes 1993. gada 22. decembra Direktīvā 93/119/EEK par dzīvnieku aizsardzību kaušanas vai nonāvēšanas laikā (10).

| (12) | Attiecībā uz to mājputnu tirdzniecību, kuri paredzēti, lai atjaunotu medību resursu piedāvājumu, Portugāle ir veikusi papildu pasākumus saskaņā ar Komisijas 2006. gada 6. septembra Lēmumu 2006/605/EK par dažiem aizsardzības pasākumiem sakarā ar Kopienas iekšējo tirdzniecību ar mājputniem, kas domāti medību resursu atjaunošanai (11). |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz to mājputnu tirdzniecību, kuri paredzēti, lai atjaunotu medību resursu piedāvājumu, Portugāle ir veikusi papildu pasākumus saskaņā ar Komisijas 2006. gada 6. septembra Lēmumu 2006/605/EK par dažiem aizsardzības pasākumiem sakarā ar Kopienas iekšējo tirdzniecību ar mājputniem, kas domāti medību resursu atjaunošanai (11).

| (13) | Lai samazinātu ekonomisko ietekmi uz attiecīgo saimniecību, būtu jāparedz zināmas atkāpes no pārvietošanas ierobežojumiem attiecībā uz meža pīlēm, kuras iegūtas no vakcinētajām meža pīlēm, jo šāda pārvietošana nerada īpašu slimības izplatīšanās risku ar nosacījumu, ka tiek veikta oficiāla uzraudzība un ievērotas īpašās dzīvnieku veselības prasības Savienības iekšējā tirdzniecībā. |
| --- | --- |

(13)

Lai samazinātu ekonomisko ietekmi uz attiecīgo saimniecību, būtu jāparedz zināmas atkāpes no pārvietošanas ierobežojumiem attiecībā uz meža pīlēm, kuras iegūtas no vakcinētajām meža pīlēm, jo šāda pārvietošana nerada īpašu slimības izplatīšanās risku ar nosacījumu, ka tiek veikta oficiāla uzraudzība un ievērotas īpašās dzīvnieku veselības prasības Savienības iekšējā tirdzniecībā.

| (14) | Profilaktiskās vakcinācijas plāns būtu jāapstiprina, lai to varētu īstenot līdz 2013. gada 31. jūlijam. Attiecīgi šis lēmums būtu jāpiemēro tikai līdz minētajam datumam. |
| --- | --- |

(14)

Profilaktiskās vakcinācijas plāns būtu jāapstiprina, lai to varētu īstenot līdz 2013. gada 31. jūlijam. Attiecīgi šis lēmums būtu jāpiemēro tikai līdz minētajam datumam.

| (15) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(15)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Šajā lēmumā nosaka atsevišķus pasākumus, kas jāpiemēro Portugālē, ja meža pīlēm (Anas platyrhynchos), kas paredzētas, lai atjaunotu medību resursu piedāvājumu (“meža pīles”), profilaktisko vakcināciju veic saimniecībā, kas pakļauta putnu gripas izplatības riskam.

Minētie pasākumi ietver atsevišķus ierobežojumus, kas attiecas uz šādu vakcinētu meža pīļu, to inkubējamo olu un no tām iegūtu meža pīļu pārvietošanu Portugālē un nosūtīšanu no Portugāles.

2.   Šo lēmumu piemēro, neskarot aizsardzības pasākumus, kas Portugālei jāveic saskaņā ar Direktīvu 2005/94/EK un Lēmumu 2006/605/EK.

2. pants

Profilaktiskās vakcinācijas plāna apstiprināšana

1.   Apstiprina plānu, kuru Portugāle 2011. gada 28. novembrī iesniedza Komisijai attiecībā uz profilaktisko vakcināciju pret zemas patogenitātes putnu gripu Portugālē un kas līdz 2013. gada 31. jūlijam jāīsteno saimniecībā, kura atrodas Lisboa e Vale do Tejo, Ribatejo Norte, Vila Nova da Barquinha reģionā (“profilaktiskās vakcinācijas plāns”).

2.   Komisija publicē profilaktiskās vakcinācijas plānu.

3. pants

Profilaktiskās vakcinācijas plāna īstenošanas nosacījumi

1.   Portugāle nodrošina, ka meža pīles saskaņā ar profilaktiskās vakcinācijas plānu vakcinē ar monovalentu inaktivētu vakcīnu, kas satur putnu gripas apakštipu H5 un ir atļauta minētajā dalībvalstī saskaņā ar Direktīvu 2001/82/EK vai Regulu (EK) Nr. 726/2004.

2.   Portugāle nodrošina, ka saskaņā ar profilaktiskās vakcinācijas plānu tiek veikta uzraudzība un laboratorijas pārbaudes attiecībā uz saimniecību, kurā tur vakcinētās meža pīles un nevakcinētās kontrolpīles.

3.   Portugāle nodrošina efektīvu profilaktiskās vakcinācijas plāna īstenošanu.

4. pants

Vakcinēto meža pīļu marķēšana un to pārvietošanas, nosūtīšanas un iznīcināšanas ierobežojumi

Kompetentā iestāde nodrošina, ka vakcinētās meža pīles 2. panta 1. punktā minētajā saimniecībā:

| a) | ir atsevišķi marķētas; |
| --- | --- |

a)

ir atsevišķi marķētas;

| b) | netiek pārvietotas uz citām mājputnu saimniecībām Portugālē; vai |
| --- | --- |

b)

netiek pārvietotas uz citām mājputnu saimniecībām Portugālē; vai

| c) | netiek nosūtītas no Portugāles. |
| --- | --- |

c)

netiek nosūtītas no Portugāles.

Pēc reproduktīvā perioda beigām šādas pīles nonāvē šā lēmuma 2. panta 1. punktā minētajā saimniecībā atbilstīgi Direktīvas 93/119/EEK 10. panta 1. punkta noteikumiem un to liemeņus iznīcina drošā veidā.

5. pants

Pārvietošanas un nosūtīšanas ierobežojumi inkubējamām olām, kas iegūtas no 2. panta 1. punktā minētās saimniecības meža pīlēm

Kompetentā iestāde nodrošina, ka inkubējamās olas, kas iegūtas no 2. panta 1. punktā minētās saimniecības meža pīlēm, var pārvietot tikai uz inkubatoru Portugālē un tās nedrīkst nosūtīt no Portugāles.

6. pants

No vakcinētajām meža pīlēm iegūtu meža pīļu pārvietošanas un nosūtīšanas ierobežojumi

1.   Kompetentā iestāde nodrošina, ka meža pīles, kas iegūtas no vakcinētajām meža pīlēm, pēc perēšanas var pārvietot tikai uz saimniecību, kas atrodas 2. panta 1. punktā minētās saimniecības apkārtnē, kuru noteikusi Portugāle, kā paredzēts profilaktiskās vakcinācijas plānā.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta un ja meža pīles, kas iegūtas no vakcinētajām meža pīlēm, ir vecākas par četriem mēnešiem, tās var:

| a) | izlaist savvaļā Portugālē; vai |
| --- | --- |

a)

izlaist savvaļā Portugālē; vai

| b) | nosūtīt no Portugāles ar nosacījumu, ka:






  i) | profilaktiskās vakcinācijas plānā paredzēto uzraudzības un laboratorijas testu rezultāti ir labvēlīgi; un |
| --- | --- | --- |

b)

nosūtīt no Portugāles ar nosacījumu, ka:

i)

profilaktiskās vakcinācijas plānā paredzēto uzraudzības un laboratorijas testu rezultāti ir labvēlīgi; un

| ii) | ir izpildīti Lēmumā 2006/605/EK paredzētie nosacījumi tādu mājputnu nosūtīšanai, kuri paredzēti medību resursu piedāvājuma atjaunošanai. |
| --- | --- |

ii)

ir izpildīti Lēmumā 2006/605/EK paredzētie nosacījumi tādu mājputnu nosūtīšanai, kuri paredzēti medību resursu piedāvājuma atjaunošanai.

7. pants

Veselības sertifikācija Savienības iekšējā tirdzniecībā ar meža pīlēm, kas iegūtas no vakcinētām meža pīlēm

Portugāle nodrošina, ka veselības sertifikātos, ko izmanto Savienības iekšējā tirdzniecībā ar 6. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajiem mājputniem, kas paredzēti medību resursu atjaunošanai, iekļauj šādu teikumu:

“Šis sūtījums atbilst Lēmumā 2012/110/ES (12) iekļautajiem dzīvnieku veselības nosacījumiem.

8. pants

Ziņojumi

Viena mēneša laikā pēc šā lēmuma piemērošanas dienas Portugāle iesniedz Komisijai ziņojumu par profilaktiskās vakcinācijas plāna īstenošanu un pēc tam reizi sešos mēnešos sniedz ziņojumus Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajai komitejai.

9. pants

Piemērojamība

Šo lēmumu piemēro līdz 2013. gada 31. jūlijam.

10. pants

Adresāts

Šis lēmums ir adresēts Portugāles Republikai.

Briselē, 2012. gada 10. februārī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV L 10, 14.1.2006., 16. lpp.

1

(2)  OV L 92, 3.4.2008., 37. lpp.

2

(3)  OV L 299, 8.11.2008., 40. lpp.

3

(4)  OV L 83, 30.3.2010., 62. lpp.

4

(5)  The EFSA Journal (2005) 266, 1.–21. lpp., Scientific Opinion on Animal health and welfare aspects of Avian Influenza.

5

The EFSA Journal

Scientific Opinion on Animal health and welfare aspects of Avian Influenza

(6)  The EFSA Journal (2007) 489, Scientific Opinion on Vaccination against avian influenza of H5 and H7 subtypes in domestic poultry and captive birds.

6

The EFSA Journal

Scientific Opinion on Vaccination against avian influenza of H5 and H7 subtypes in domestic poultry and captive birds

(7)  The EFSA Journal (2008) 715, 1.–161. lpp., Scientific Opinion on Animal health and welfare aspects of avian influenza and the risks of its introduction into the EU poultry holdings.

7

The EFSA Journal

Scientific Opinion on Animal health and welfare aspects of avian influenza and the risks of its introduction into the EU poultry holdings.

(8)  OV L 311, 28.11.2001., 1. lpp.

8

(9)  OV L 136, 30.4.2004., 1. lpp.

9

(10)  OV L 340, 30.12.1993., 21. lpp.

10

(11)  OV L 246, 8.9.2006., 12. lpp.

11

(12)  OV L 50, 23.2.2012., 46. lpp.”

12

---

| 23.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 50/49 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 50/49

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2012. gada 10. februāris),

ar ko groza Lēmumu 2007/453/EK attiecībā uz Dānijas un Panamas GSE statusu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 678)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2012/111/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Regulu (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai (1), un jo īpaši tās 5. panta 2. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Regula (EK) Nr. 999/2001 nosaka noteikumus dzīvnieku transmisīvo sūkļveida encefalopātiju (TSE) profilaksei, kontrolei un apkarošanai. Šajā nolūkā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 999/2001 5. panta 1. punktu un tās II pielikumu dalībvalstu vai trešo valstu, vai to reģionu (“valstis vai reģioni”) govju sūkļveida encefalopātijas (GSE) statuss jānosaka, tos iedalot kādā no trim attiecīgā GSE riska kategorijām, proti: nenozīmīgs GSE risks, kontrolēts GSE risks un nenoteikts GSE risks. |
| --- | --- |

(1)

Regula (EK) Nr. 999/2001 nosaka noteikumus dzīvnieku transmisīvo sūkļveida encefalopātiju (TSE) profilaksei, kontrolei un apkarošanai. Šajā nolūkā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 999/2001 5. panta 1. punktu un tās II pielikumu dalībvalstu vai trešo valstu, vai to reģionu (“valstis vai reģioni”) govju sūkļveida encefalopātijas (GSE) statuss jānosaka, tos iedalot kādā no trim attiecīgā GSE riska kategorijām, proti: nenozīmīgs GSE risks, kontrolēts GSE risks un nenoteikts GSE risks.

| (2) | Pielikumā Komisijas 2007. gada 29. jūnija Lēmumam 2007/453/EK, ar ko nosaka dalībvalstu vai trešo valstu, vai to reģionu GSE statusu pēc to GSE riska (2), valstis vai reģioni ir grupēti pēc to GSE riska statusa. |
| --- | --- |

(2)

Pielikumā Komisijas 2007. gada 29. jūnija Lēmumam 2007/453/EK, ar ko nosaka dalībvalstu vai trešo valstu, vai to reģionu GSE statusu pēc to GSE riska (2), valstis vai reģioni ir grupēti pēc to GSE riska statusa.

| (3) | Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijai (OIE) ir vadoša loma valstu vai reģionu klasificēšanā pēc to GSE riska, un tā piemēro kritērijus, kas ir līdzvērtīgi tiem, kuri noteikti Regulas (EK) Nr. 999/2001 II pielikumā. Lēmuma 2007/453/EK pielikuma sarakstā ir ņemta vērā OIE 2010. gada maijā pieņemtā rezolūcija Nr. 18 “Govju sūkļveida encefalopātijas riska statusa atzīšana dalībniecēm valstīm” par dalībvalstu un trešo valstu GSE statusu (3). |
| --- | --- |

(3)

Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijai (OIE) ir vadoša loma valstu vai reģionu klasificēšanā pēc to GSE riska, un tā piemēro kritērijus, kas ir līdzvērtīgi tiem, kuri noteikti Regulas (EK) Nr. 999/2001 II pielikumā. Lēmuma 2007/453/EK pielikuma sarakstā ir ņemta vērā OIE 2010. gada maijā pieņemtā rezolūcija Nr. 18 “Govju sūkļveida encefalopātijas riska statusa atzīšana dalībniecēm valstīm” par dalībvalstu un trešo valstu GSE statusu (3).

| (4) | OIE 2011. gada maijā pieņēma rezolūciju Nr. 17 “Govju sūkļveida encefalopātijas riska statusa atzīšana dalībniecēm valstīm”. Minētajā rezolūcijā ir atzīts, ka Dānijas un Panamas GSE risks ir nenozīmīgs. Tāpēc būtu jāgroza Lēmuma 2007/453/EK pielikumā iekļautais saraksts, lai to saskaņotu ar minēto rezolūciju attiecībā uz šīm valstīm (4). |
| --- | --- |

(4)

OIE 2011. gada maijā pieņēma rezolūciju Nr. 17 “Govju sūkļveida encefalopātijas riska statusa atzīšana dalībniecēm valstīm”. Minētajā rezolūcijā ir atzīts, ka Dānijas un Panamas GSE risks ir nenozīmīgs. Tāpēc būtu jāgroza Lēmuma 2007/453/EK pielikumā iekļautais saraksts, lai to saskaņotu ar minēto rezolūciju attiecībā uz šīm valstīm (4).

| (5) | Līdz ar to būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2007/453/EK. |
| --- | --- |

(5)

Līdz ar to būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2007/453/EK.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2007/453/EK pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2012. gada 10. februārī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV L 147, 31.5.2001., 1. lpp.

1

(2)  OV L 172, 30.6.2007., 84. lpp.

2

(3)  Sk. Ģenerālsesijas ziņojuma (2010. gada 23.–28. maijs) 40. un 158. lpp., http://www.oie.int/eng/session2011/A_FR_2010PUB.pdf.

3

(4)  Sk. Ģenerālsesijas ziņojuma (2011. gada 22.–27. maijs) 49. un 149. lpp., http://www.oie.int/fileadmin/Home/eng/About_us/docs/pdf/A_FR_2011_PUB.pdf.

4

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

VALSTU VAI REĢIONU SARAKSTS

A.   Valstis vai reģioni ar nenozīmīgu GSE risku

Dalībvalstis

| — | Dānija |
| --- | --- |

—

Dānija

| — | Somija |
| --- | --- |

—

Somija

| — | Zviedrija |
| --- | --- |

—

Zviedrija

EBTA valstis

| — | Islande |
| --- | --- |

—

Islande

| — | Norvēģija |
| --- | --- |

—

Norvēģija

Trešās valstis

| — | Argentīna |
| --- | --- |

—

Argentīna

| — | Austrālija |
| --- | --- |

—

Austrālija

| — | Čīle |
| --- | --- |

—

Čīle

| — | Indija |
| --- | --- |

—

Indija

| — | Jaunzēlande |
| --- | --- |

—

Jaunzēlande

| — | Panama |
| --- | --- |

—

Panama

| — | Paragvaja |
| --- | --- |

—

Paragvaja

| — | Peru |
| --- | --- |

—

Peru

| — | Singapūra |
| --- | --- |

—

Singapūra

| — | Urugvaja |
| --- | --- |

—

Urugvaja

B.   Valstis vai reģioni ar kontrolētu GSE risku

Dalībvalstis

| — | Beļģija, Bulgārija, Čehijas Republika, Vācija, Igaunija, Īrija, Grieķija, Spānija, Francija, Itālija, Kipra, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Ungārija, Malta, Nīderlande, Austrija, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovēnija, Slovākija, Apvienotā Karaliste |
| --- | --- |

—

Beļģija, Bulgārija, Čehijas Republika, Vācija, Igaunija, Īrija, Grieķija, Spānija, Francija, Itālija, Kipra, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Ungārija, Malta, Nīderlande, Austrija, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovēnija, Slovākija, Apvienotā Karaliste

EBTA valstis

| — | Lihtenšteina |
| --- | --- |

—

Lihtenšteina

| — | Šveice |
| --- | --- |

—

Šveice

Trešās valstis

| — | Brazīlija |
| --- | --- |

—

Brazīlija

| — | Kanāda |
| --- | --- |

—

Kanāda

| — | Kolumbija |
| --- | --- |

—

Kolumbija

| — | Japāna |
| --- | --- |

—

Japāna

| — | Meksika |
| --- | --- |

—

Meksika

| — | Dienvidkoreja |
| --- | --- |

—

Dienvidkoreja

| — | Taivāna |
| --- | --- |

—

Taivāna

| — | Amerikas Savienotās Valstis |
| --- | --- |

—

Amerikas Savienotās Valstis

C.   Valstis vai reģioni ar nenoteiktu GSE risku

| — | Valstis vai reģioni, kas nav minēti šā pielikuma A vai B punktā.” |
| --- | --- |

—

Valstis vai reģioni, kas nav minēti šā pielikuma A vai B punktā.”

---

| 23.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 50/51 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 50/51

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2012. gada 17. februāris),

ar ko groza E pielikumu Padomes Direktīvā 92/65/EEK attiecībā uz veselības sertifikātu paraugiem dzīvniekiem no saimniecībām un dzīvniekiem, spermu, olšūnām un embrijiem no apstiprinātajām iestādēm, institūtiem vai centriem

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 860)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2012/112/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1992. gada 13. jūlija Direktīvu 92/65/EEK, ar ko paredz dzīvnieku veselības prasības attiecībā uz tādu dzīvnieku, spermas, olšūnu un embriju tirdzniecību un importu Kopienā, uz kuriem neattiecas dzīvnieku veselības prasības, kas paredzētas īpašos Kopienas noteikumos, kuri minēti Direktīvas 90/425/EEK A(I) pielikumā (1), un jo īpaši tās 22. panta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Ar Direktīvu 92/65/EEK noteiktas dzīvnieku veselības prasības tādu dzīvnieku, spermas, olšūnu un embriju tirdzniecībai Savienībā, uz kuriem neattiecas īpašos Savienības tiesību aktos noteiktās dzīvnieku veselības prasības. Turklāt minētās direktīvas E pielikuma 1. daļā ir sniegts veselības sertifikāta paraugs tirdzniecībai ar dzīvniekiem no saimniecībām (nagaiņiem, putniem, zaķveidīgajiem, suņiem, kaķiem un baltajiem seskiem), bet minētā pielikuma 3. daļā ir sniegts veselības sertifikāta paraugs tirdzniecībai ar dzīvniekiem, spermu, embrijiem un olšūnām no apstiprinātām iestādēm, institūtiem vai centriem. |
| --- | --- |

(1)

Ar Direktīvu 92/65/EEK noteiktas dzīvnieku veselības prasības tādu dzīvnieku, spermas, olšūnu un embriju tirdzniecībai Savienībā, uz kuriem neattiecas īpašos Savienības tiesību aktos noteiktās dzīvnieku veselības prasības. Turklāt minētās direktīvas E pielikuma 1. daļā ir sniegts veselības sertifikāta paraugs tirdzniecībai ar dzīvniekiem no saimniecībām (nagaiņiem, putniem, zaķveidīgajiem, suņiem, kaķiem un baltajiem seskiem), bet minētā pielikuma 3. daļā ir sniegts veselības sertifikāta paraugs tirdzniecībai ar dzīvniekiem, spermu, embrijiem un olšūnām no apstiprinātām iestādēm, institūtiem vai centriem.

| (2) | Direktīvas 92/65/EEK 6. panta 3. punktā ir noteiktas dzīvnieku veselības prasības, kuras nosaka tirdzniecību ar cūku dzimtas dzīvniekiem, izņemot tos, uz kuriem attiecas Padomes 1964. gada 26. jūnija Direktīva 64/432/EEK par dzīvnieku veselības problēmām, kas ietekmē liellopu un cūku tirdzniecību Kopienā (2). Tajā cita starpā noteikts – ja cūku dzimtas dzīvnieki nenāk no brucelozes oficiāli brīva ganāmpulka saskaņā ar Direktīvu 64/432/EEK, šiem dzīvniekiem 30 dienas pirms nosūtīšanas ir jāveic pārbaudes tests, kuram jābūt ar negatīvu rezultātu, kas uzrāda, ka nav brucelozes antivielu. Savienības tiesību aktu konsekvences nolūkā Direktīvas 92/65/EEK E pielikuma 1. daļā dotais veselības sertifikāta paraugs būtu jāgroza, lai tajā iekļautu īpašu atsauci uz minēto prasību. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvas 92/65/EEK 6. panta 3. punktā ir noteiktas dzīvnieku veselības prasības, kuras nosaka tirdzniecību ar cūku dzimtas dzīvniekiem, izņemot tos, uz kuriem attiecas Padomes 1964. gada 26. jūnija Direktīva 64/432/EEK par dzīvnieku veselības problēmām, kas ietekmē liellopu un cūku tirdzniecību Kopienā (2). Tajā cita starpā noteikts – ja cūku dzimtas dzīvnieki nenāk no brucelozes oficiāli brīva ganāmpulka saskaņā ar Direktīvu 64/432/EEK, šiem dzīvniekiem 30 dienas pirms nosūtīšanas ir jāveic pārbaudes tests, kuram jābūt ar negatīvu rezultātu, kas uzrāda, ka nav brucelozes antivielu. Savienības tiesību aktu konsekvences nolūkā Direktīvas 92/65/EEK E pielikuma 1. daļā dotais veselības sertifikāta paraugs būtu jāgroza, lai tajā iekļautu īpašu atsauci uz minēto prasību.

| (3) | Komisijas 2007. gada 28. augusta Lēmumā 2007/598/EK par profilakses pasākumiem pret ļoti patogēnās putnu gripas izplatību citu nebrīvē turētu putnu vidū, kas tiek turēti dalībvalstu zooloģiskajos dārzos, apstiprinātās iestādēs, institūtos vai centros (3), apstiprināti profilaktiskās vakcinācijas plāni pret minēto slimību dažās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas 2007. gada 28. augusta Lēmumā 2007/598/EK par profilakses pasākumiem pret ļoti patogēnās putnu gripas izplatību citu nebrīvē turētu putnu vidū, kas tiek turēti dalībvalstu zooloģiskajos dārzos, apstiprinātās iestādēs, institūtos vai centros (3), apstiprināti profilaktiskās vakcinācijas plāni pret minēto slimību dažās dalībvalstīs.

| (4) | Lēmuma 2007/598/EK II pielikuma 4. punkta b) apakšpunktā noteikts, ka pret putnu gripu vakcinētos putnus, kas tiek turēti zooloģiskajos dārzos, kuri nav apstiprināti saskaņā ar Direktīvu 92/65/EEK, var pārvietot uz citām dalībvalstīm, ja galamērķa dalībvalsts to apstiprina, ar nosacījumu, ka putni atbilst minētajā lēmumā paredzētajām prasībām un tiem ir veselības sertifikāts, kas noteikts minētās direktīvas E pielikuma 1. daļā, kā arī noteikts, ka putni atbilst Lēmuma 2007/598/EK prasībām un ir vakcinēti pret putnu gripu norādītajā datumā. |
| --- | --- |

(4)

Lēmuma 2007/598/EK II pielikuma 4. punkta b) apakšpunktā noteikts, ka pret putnu gripu vakcinētos putnus, kas tiek turēti zooloģiskajos dārzos, kuri nav apstiprināti saskaņā ar Direktīvu 92/65/EEK, var pārvietot uz citām dalībvalstīm, ja galamērķa dalībvalsts to apstiprina, ar nosacījumu, ka putni atbilst minētajā lēmumā paredzētajām prasībām un tiem ir veselības sertifikāts, kas noteikts minētās direktīvas E pielikuma 1. daļā, kā arī noteikts, ka putni atbilst Lēmuma 2007/598/EK prasībām un ir vakcinēti pret putnu gripu norādītajā datumā.

| (5) | Tomēr tirdzniecībai Savienībā ar Direktīvas 92/65/EEK 7. pantā minētajiem putniem nav nepieciešams veselības sertifikāts, kā noteikts minētās direktīvas E pielikuma 1. daļā, bet minētajiem putniem būs vajadzīga uzņēmēja pašsertifikācijas apliecība saskaņā ar minētās direktīvas 4. pantu un papagaiļu dzimtas putniem būs vajadzīgs komercdokuments, ko parakstījis valsts pilnvarots veterinārārsts vai veterinārārsts, kas atbild par saimniecību. |
| --- | --- |

(5)

Tomēr tirdzniecībai Savienībā ar Direktīvas 92/65/EEK 7. pantā minētajiem putniem nav nepieciešams veselības sertifikāts, kā noteikts minētās direktīvas E pielikuma 1. daļā, bet minētajiem putniem būs vajadzīga uzņēmēja pašsertifikācijas apliecība saskaņā ar minētās direktīvas 4. pantu un papagaiļu dzimtas putniem būs vajadzīgs komercdokuments, ko parakstījis valsts pilnvarots veterinārārsts vai veterinārārsts, kas atbild par saimniecību.

| (6) | Tādēļ būtu jāprecizē, ka Direktīvas 92/65/EEK E pielikuma 1. daļā noteiktais veselības sertifikāts ir nepieciešams vienīgi tiem putniem, kas ir vakcinēti pret putnu gripu un nāk no saimniecības, kurā vakcinācija pret putnu gripu veikta pēdējo 12 mēnešu laikā. Tādēļ minētā pielikuma 1. daļā noteiktais veselības sertifikāta paraugs būtu jāgroza, lai iekļautu atsauci uz šādu vakcināciju. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ būtu jāprecizē, ka Direktīvas 92/65/EEK E pielikuma 1. daļā noteiktais veselības sertifikāts ir nepieciešams vienīgi tiem putniem, kas ir vakcinēti pret putnu gripu un nāk no saimniecības, kurā vakcinācija pret putnu gripu veikta pēdējo 12 mēnešu laikā. Tādēļ minētā pielikuma 1. daļā noteiktais veselības sertifikāta paraugs būtu jāgroza, lai iekļautu atsauci uz šādu vakcināciju.

| (7) | Direktīvas 92/65/EEK 10. pantā ir noteiktas dzīvnieku veselības prasības, kas reglamentē suņu, kaķu un balto sesku tirdzniecību. Cita starpā tajā noteikts, ka tiem jāatbilst attiecīgajām prasībām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Regulā (EK) Nr. 998/2003 par dzīvnieku veselības prasībām, kas piemērojamas lolojumdzīvnieku nekomerciālai pārvietošanai, un ar kuru groza Padomes Direktīvu 92/65/EEK (4). |
| --- | --- |

(7)

Direktīvas 92/65/EEK 10. pantā ir noteiktas dzīvnieku veselības prasības, kas reglamentē suņu, kaķu un balto sesku tirdzniecību. Cita starpā tajā noteikts, ka tiem jāatbilst attiecīgajām prasībām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Regulā (EK) Nr. 998/2003 par dzīvnieku veselības prasībām, kas piemērojamas lolojumdzīvnieku nekomerciālai pārvietošanai, un ar kuru groza Padomes Direktīvu 92/65/EEK (4).

| (8) | Regulas (EK) Nr. 998/2003 6. pantā noteikts, ka līdz 2011. gada 31. decembrim suņus un kaķus drīkst ievest Īrijas, Maltas, Zviedrijas un Apvienotās Karalistes teritorijā no citas dalībvalsts, ja tie ir vakcinēti un tiem pirms ievešanas ir veikta trakumsērgas antivielu titrēšana atbilstoši valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(8)

Regulas (EK) Nr. 998/2003 6. pantā noteikts, ka līdz 2011. gada 31. decembrim suņus un kaķus drīkst ievest Īrijas, Maltas, Zviedrijas un Apvienotās Karalistes teritorijā no citas dalībvalsts, ja tie ir vakcinēti un tiem pirms ievešanas ir veikta trakumsērgas antivielu titrēšana atbilstoši valsts tiesību aktiem.

| (9) | Turklāt minētās regulas 16. pantā ir noteikts, ka līdz 2011. gada 31. decembrim Apvienotā Karaliste, Īrija, Malta, Somija un Zviedrija attiecībā uz ehinokokozi un Apvienotā Karaliste, Īrija un Malta attiecībā uz ērču kontroli drīkst noteikt, ka lolojumdzīvniekus var ievest valsts teritorijā, ievērojot dažus īpašos valsts noteikumus. |
| --- | --- |

(9)

Turklāt minētās regulas 16. pantā ir noteikts, ka līdz 2011. gada 31. decembrim Apvienotā Karaliste, Īrija, Malta, Somija un Zviedrija attiecībā uz ehinokokozi un Apvienotā Karaliste, Īrija un Malta attiecībā uz ērču kontroli drīkst noteikt, ka lolojumdzīvniekus var ievest valsts teritorijā, ievērojot dažus īpašos valsts noteikumus.

| (10) | Lai nodrošinātu nepārtrauktu Apvienotās Karalistes, Īrijas, Maltas un Somijas veselības aizsardzību pret Echinococcus multilocularis, tika pieņemta Komisijas 2011. gada 14. jūlija Deleģētā regula (ES) Nr. 1152/2011, ar kuru papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 998/2003 attiecībā uz profilaktiskiem veselības aizsardzības pasākumiem Echinococcus multilocularis infekcijas kontrolei suņiem (5). To piemēro no 2012. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(10)

Lai nodrošinātu nepārtrauktu Apvienotās Karalistes, Īrijas, Maltas un Somijas veselības aizsardzību pret Echinococcus multilocularis, tika pieņemta Komisijas 2011. gada 14. jūlija Deleģētā regula (ES) Nr. 1152/2011, ar kuru papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 998/2003 attiecībā uz profilaktiskiem veselības aizsardzības pasākumiem Echinococcus multilocularis infekcijas kontrolei suņiem (5). To piemēro no 2012. gada 1. janvāra.

| (11) | Tādēļ no Direktīvas 92/65/EEK E pielikuma 1. daļā dotā veselības sertifikāta parauga būtu jāsvītro iekļautā atsauce uz Regulas (EK) Nr. 998/2003 6. un 16. pantu un attiecībā uz suņiem jāaizstāj ar atsauci uz Deleģēto regulu (ES) Nr. 1152/2011. |
| --- | --- |

(11)

Tādēļ no Direktīvas 92/65/EEK E pielikuma 1. daļā dotā veselības sertifikāta parauga būtu jāsvītro iekļautā atsauce uz Regulas (EK) Nr. 998/2003 6. un 16. pantu un attiecībā uz suņiem jāaizstāj ar atsauci uz Deleģēto regulu (ES) Nr. 1152/2011.

| (12) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Direktīvas 92/65/EEK Epielikuma 1. daļa. |
| --- | --- |

(12)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Direktīvas 92/65/EEK Epielikuma 1. daļa.

| (13) | Direktīvas 92/65/EEK 13. pantā noteiktas dzīvnieku veselības prasības, kas reglamentē tirdzniecību ar tādiem dzīvniekiem, kas ir uzņēmīgi pret slimībām, kuras uzskaitītas minētās direktīvas A un B pielikumā, un tirdzniecību ar šādu dzīvnieku spermu, olšūnām vai embrijiem, kas nosūtīti uz iestādēm, institūtiem vai centriem, kuri apstiprināti saskaņā ar C pielikumu, vai nosūtīti no šādām iestādēm, institūtiem vai centriem. |
| --- | --- |

(13)

Direktīvas 92/65/EEK 13. pantā noteiktas dzīvnieku veselības prasības, kas reglamentē tirdzniecību ar tādiem dzīvniekiem, kas ir uzņēmīgi pret slimībām, kuras uzskaitītas minētās direktīvas A un B pielikumā, un tirdzniecību ar šādu dzīvnieku spermu, olšūnām vai embrijiem, kas nosūtīti uz iestādēm, institūtiem vai centriem, kuri apstiprināti saskaņā ar C pielikumu, vai nosūtīti no šādām iestādēm, institūtiem vai centriem.

| (14) | Dažu dzīvnieku sugu spermu, olšūnas vai embrijus var sasaldēt un ilglaicīgi uzglabāt, un tādēļ veselības sertifikāta izsniegšanas dienā donordzīvnieks vairs var nebūt pieejams. Tādēļ ir nepieciešams grozīt Direktīvas 92/65/EEK E pielikuma 3. daļā doto veselības sertifikāta paraugu, lai norādītu, ka gan savākšanas dienā, gan veselības sertifikāta izsniegšanas dienā donordzīvnieks bija vesels un tam nebija nekādu klīnisku slimību. |
| --- | --- |

(14)

Dažu dzīvnieku sugu spermu, olšūnas vai embrijus var sasaldēt un ilglaicīgi uzglabāt, un tādēļ veselības sertifikāta izsniegšanas dienā donordzīvnieks vairs var nebūt pieejams. Tādēļ ir nepieciešams grozīt Direktīvas 92/65/EEK E pielikuma 3. daļā doto veselības sertifikāta paraugu, lai norādītu, ka gan savākšanas dienā, gan veselības sertifikāta izsniegšanas dienā donordzīvnieks bija vesels un tam nebija nekādu klīnisku slimību.

| (15) | Lēmuma 2007/598/EK II pielikuma 4. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka pret putnu gripu vakcinētos putnus, kas tiek turēti apstiprinātās iestādēs, institūtos vai centros, ieskaitot zooloģiskos dārzus, var pārvietot uz apstiprinātām iestādēm, institūtiem vai centriem, ieskaitot zooloģiskos dārzus, citās dalībvalstīs ar nosacījumu, ka putni atbilst minētajā lēmumā paredzētajām prasībām un tiem ir veselības sertifikāts, kas minēts Direktīvas 92/65/EEK E pielikuma 3. daļā, kurā noteikts, ka putni ir vakcinēti pret putnu gripu atbilstoši Komisijas Lēmuma 2006/474/EK (6) prasībām. Kopš tā laika minētais lēmums ir atcelts un aizstāts ar Lēmumu 2007/598/EK, tādēļ minētā atsauce būtu jāaizstāj ar atsauci uz Lēmumu 2007/598/EK. |
| --- | --- |

(15)

Lēmuma 2007/598/EK II pielikuma 4. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka pret putnu gripu vakcinētos putnus, kas tiek turēti apstiprinātās iestādēs, institūtos vai centros, ieskaitot zooloģiskos dārzus, var pārvietot uz apstiprinātām iestādēm, institūtiem vai centriem, ieskaitot zooloģiskos dārzus, citās dalībvalstīs ar nosacījumu, ka putni atbilst minētajā lēmumā paredzētajām prasībām un tiem ir veselības sertifikāts, kas minēts Direktīvas 92/65/EEK E pielikuma 3. daļā, kurā noteikts, ka putni ir vakcinēti pret putnu gripu atbilstoši Komisijas Lēmuma 2006/474/EK (6) prasībām. Kopš tā laika minētais lēmums ir atcelts un aizstāts ar Lēmumu 2007/598/EK, tādēļ minētā atsauce būtu jāaizstāj ar atsauci uz Lēmumu 2007/598/EK.

| (16) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Direktīvas 92/65/EEK E pielikuma 3. daļa. |
| --- | --- |

(16)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Direktīvas 92/65/EEK E pielikuma 3. daļa.

| (17) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Direktīva 92/65/EEK. |
| --- | --- |

(17)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Direktīva 92/65/EEK.

| (18) | Lai novērstu tirdzniecības traucējumus, pārejas posmā, ievērojot konkrētus nosacījumus, būtu jāļauj izmantot veselības sertifikātus, kas izdoti saskaņā ar Direktīvas 92/65/EEK E pielikuma 1. un 3. daļu pirms ar šo lēmumu veiktajiem grozījumiem. |
| --- | --- |

(18)

Lai novērstu tirdzniecības traucējumus, pārejas posmā, ievērojot konkrētus nosacījumus, būtu jāļauj izmantot veselības sertifikātus, kas izdoti saskaņā ar Direktīvas 92/65/EEK E pielikuma 1. un 3. daļu pirms ar šo lēmumu veiktajiem grozījumiem.

| (19) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(19)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Direktīvas 92/65/EEK E pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Pārejas periodā līdz 2012. gada 30. jūnijam dalībvalstis var atļaut tirdzniecību ar dzīvniekiem no saimniecībām un ar dzīvniekiem, spermu, olšūnām vai embrijiem no apstiprinātām iestādēm, institūtiem vai centriem kopā ar veselības sertifikātu, kas izsniegts ne vēlāk kā 2012. gada 29. februārī saskaņā ar Direktīvas 92/65/EEK E pielikuma 1. un 3. daļā sniegtajiem veselības sertifikāta paraugiem pirms ar šo lēmumu ieviesto grozījumu minētās direktīvas redakcijā.

3. pants

Šo lēmumu piemēro no 2012. gada 1. marta.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2012. gada 17. februārī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV L 268, 14.9.1992., 54. lpp.

1

(2)  OV 121, 29.7.1964., 1977./64. lpp.

2

(3)  OV L 230, 1.9.2007., 20. lpp.

3

(4)  OV L 146, 13.6.2003., 1. lpp.

4

(5)  OV L 296, 15.11.2011., 6. lpp.

5

(6)  OV L 187, 8.7.2006., 37. lpp.

6

---

PIELIKUMS

Direktīvas 92/65/EEK E pielikumu groza šādi:

| 1) | pielikuma 1. daļu aizstāj ar šādu:
  “1. daļa –   Veselības sertifikāts tirdzniecībai ar dzīvniekiem no saimniecībām (nagaiņiem, pret putnu gripu vakcinētiem putniem, zaķveidīgajiem, suņiem, kaķiem un baltajiem seskiem) 92/65/EI |
| --- | --- |

1)

pielikuma 1. daļu aizstāj ar šādu:

“1. daļa –   Veselības sertifikāts tirdzniecībai ar dzīvniekiem no saimniecībām (nagaiņiem, pret putnu gripu vakcinētiem putniem, zaķveidīgajiem, suņiem, kaķiem un baltajiem seskiem) 92/65/EI

Image

Image

Image

| 2) | pielikuma 3. daļu aizstāj ar šādu:
  “3. daļa –   Veselības sertifikāts tirdzniecībai ar dzīvniekiem, spermu, olšūnām un embrijiem no apstiprinātām iestādēm, institūtiem vai centriem 92/65/EIII |
| --- | --- |

2)

pielikuma 3. daļu aizstāj ar šādu:

“3. daļa –   Veselības sertifikāts tirdzniecībai ar dzīvniekiem, spermu, olšūnām un embrijiem no apstiprinātām iestādēm, institūtiem vai centriem 92/65/EIII

Image

Image

---

Labojumi

| 23.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 50/58 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 50/58

---

Labojums Komisijas Īstenošanas lēmumā 2011/252/ES (2011. gada 26. aprīlis), ar ko dalībvalstīm atļauj pagarināt pagaidu atļaujas, kuras piešķirtas jaunām darbīgajām vielām – askorbīnskābei, ipkonazolam, spiromezifēnam, topramezonam un Pseudomonas sp. DSMZ 13134 celmam

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 106, 2011. gada 27. aprīlis
  )

12. lappusē 1. pantā:

tekstu:

“2012. gada 30. aprīlim”

lasīt šādi:

“2013. gada 30. aprīlim”.

12. lappusē 2. pantā:

tekstu:

“2012. gada 30. aprīlim”

lasīt šādi:

“2013. gada 30. aprīlim”.

---