# Europeiska unionens L 50/2012

| | ISSN 1977-0820
  doi:10.3000/19770820.L_2012.050.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 50 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 55 årgången23 februari 2012 |

ISSN 1977-0820

doi:10.3000/19770820.L_2012.050.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 50

Svensk utgåva

Lagstiftning

55 årgången23 februari 2012

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 155/2012 av den 21 februari 2012 om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 156/2012 av den 22 februari 2012 om ändring av bilagorna I–IV till rådets förordning (EG) nr 44/2001 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område | 3 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 157/2012 av den 22 februari 2012 om ändring av och undantag från förordning (EG) nr 2535/2001 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1255/1999 när det gäller ordningen för import av mjölk och mjölkprodukter och om öppnande av tullkvoter | 11 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 158/2012 av den 22 februari 2012 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 14 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 159/2012 av den 22 februari 2012 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs i genomförandeförordning (EU) nr 971/2011 för regleringsåret 2011/12 | 16 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Kommissionens direktiv 2012/4/EU av den 22 februari 2012 om ändring av direktiv 2008/43/EG om inrättandet av ett system för identifiering och spårning av explosiva varor för civilt bruk i enlighet med rådets direktiv 93/15/EEG (
  1
  ) | 18 |
| | | BESLUT |
| | | 2012/109/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 20 april 2011 om det statliga stöd C 19/09 (f.d. N 64/09) som Danmark planerar att genomföra till förmån för omstruktureringen av TV2 Danmark A/S
  [delgivet med nr K(2011) 2614]

   (
  1
  ) | 21 |
| | | 2012/110/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 10 februari 2012 om förebyggande vaccinering mot lågpatogen aviär influensa hos gräsänder i Portugal och vissa åtgärder som begränsar förflyttning av sådana fjäderfän och produkter av dem
  [delgivet med nr K(2012) 676]

   (
  1
  ) | 46 |
| | | 2012/111/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 10 februari 2012 om ändring av beslut 2007/453/EG vad gäller BSE-statusen i Danmark och Panama
  [delgivet med nr K(2012) 678]

   (
  1
  ) | 49 |
| | | 2012/112/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 17 februari 2012 om ändring av bilaga E till rådets direktiv 92/65/EEG vad gäller förlagorna till hälsointyg för djur från anläggningar och djur, sperma, embryon och ägg (ova) från godkända organ, institut eller centrum
  [delgivet med nr K(2012) 860]

   (
  1
  ) | 51 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 155/2012 av den 21 februari 2012 om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan

1

*

Kommissionens förordning (EU) nr 156/2012 av den 22 februari 2012 om ändring av bilagorna I–IV till rådets förordning (EG) nr 44/2001 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område

3

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 157/2012 av den 22 februari 2012 om ändring av och undantag från förordning (EG) nr 2535/2001 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1255/1999 när det gäller ordningen för import av mjölk och mjölkprodukter och om öppnande av tullkvoter

11

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 158/2012 av den 22 februari 2012 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

14

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 159/2012 av den 22 februari 2012 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs i genomförandeförordning (EU) nr 971/2011 för regleringsåret 2011/12

16

DIREKTIV

*

Kommissionens direktiv 2012/4/EU av den 22 februari 2012 om ändring av direktiv 2008/43/EG om inrättandet av ett system för identifiering och spårning av explosiva varor för civilt bruk i enlighet med rådets direktiv 93/15/EEG (
  1
  )

1

18

BESLUT

2012/109/EU

*

Kommissionens beslut av den 20 april 2011 om det statliga stöd C 19/09 (f.d. N 64/09) som Danmark planerar att genomföra till förmån för omstruktureringen av TV2 Danmark A/S
  [delgivet med nr K(2011) 2614]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2011) 2614]

1

21

2012/110/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 10 februari 2012 om förebyggande vaccinering mot lågpatogen aviär influensa hos gräsänder i Portugal och vissa åtgärder som begränsar förflyttning av sådana fjäderfän och produkter av dem
  [delgivet med nr K(2012) 676]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2012) 676]

1

46

2012/111/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 10 februari 2012 om ändring av beslut 2007/453/EG vad gäller BSE-statusen i Danmark och Panama
  [delgivet med nr K(2012) 678]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2012) 678]

1

49

2012/112/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 17 februari 2012 om ändring av bilaga E till rådets direktiv 92/65/EEG vad gäller förlagorna till hälsointyg för djur från anläggningar och djur, sperma, embryon och ägg (ova) från godkända organ, institut eller centrum
  [delgivet med nr K(2012) 860]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2012) 860]

1

51

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens genomförandebeslut 2011/252/EU av den 26 april 2011 om tillstånd för medlemsstaterna att förlänga provisoriska godkännanden som beviljats de nya verksamma ämnena askorbinsyra, ipkonazol, spiromesifen, topramezon och Pseudomonas sp., stam DSMZ 13134 (EUT L 106 av den 27.4.2011) | 58 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens genomförandebeslut 2011/252/EU av den 26 april 2011 om tillstånd för medlemsstaterna att förlänga provisoriska godkännanden som beviljats de nya verksamma ämnena askorbinsyra, ipkonazol, spiromesifen, topramezon och Pseudomonas sp., stam DSMZ 13134 (EUT L 106 av den 27.4.2011)

Pseudomonas

(EUT L 106 av den 27.4.2011)

58

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 23.2.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 50/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 50/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 155/2012

av den 21 februari 2012

om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (1), särskilt artikel 9.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 620/2011 (2) införs två nya undernummer, dvs. 8528 71 15 och 8528 71 91, i bilaga I till förordning (EEG) nr 2658/87. Båda omfattar apparater med en mikroprocessorbaserad anordning med inbyggt modem för uppkoppling till internet, med ett system för interaktivt informationsutbyte, med möjlighet till televisionsmottagning (så kallade set-top boxes med kommunikationsfunktion). Enligt varubeskrivningen för de aktuella undernumren kan apparaterna innehålla en anordning med inspelnings- eller återgivningsfunktion, förutsatt att de behåller den väsentliga egenskapen av set-top box med kommunikationsfunktion. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 620/2011 (2) införs två nya undernummer, dvs. 8528 71 15 och 8528 71 91, i bilaga I till förordning (EEG) nr 2658/87. Båda omfattar apparater med en mikroprocessorbaserad anordning med inbyggt modem för uppkoppling till internet, med ett system för interaktivt informationsutbyte, med möjlighet till televisionsmottagning (så kallade set-top boxes med kommunikationsfunktion). Enligt varubeskrivningen för de aktuella undernumren kan apparaterna innehålla en anordning med inspelnings- eller återgivningsfunktion, förutsatt att de behåller den väsentliga egenskapen av set-top box med kommunikationsfunktion.

| (2) | Av rättssäkerhetsskäl är det nödvändigt att förtydliga de nya undernumrens omfattning vad gäller termerna modem och interaktivt informationsutbyte. En ny kompletterande anmärkning bör därför införas i kapitel 85 i Kombinerade nomenklaturen för att säkra att de båda undernumren tolkas på ett enhetligt sätt i hela unionen. |
| --- | --- |

(2)

Av rättssäkerhetsskäl är det nödvändigt att förtydliga de nya undernumrens omfattning vad gäller termerna modem och interaktivt informationsutbyte. En ny kompletterande anmärkning bör därför införas i kapitel 85 i Kombinerade nomenklaturen för att säkra att de båda undernumren tolkas på ett enhetligt sätt i hela unionen.

| (3) | Förordning (EEG) nr 2658/87 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EEG) nr 2658/87 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I kapitel 85 i Kombinerade nomenklaturen, vilken utgör bilaga I till förordning (EEG) nr 2658/87, ändrad genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1006/2011 (3), ska följande läggas till som kompletterande anmärkning nr 3:

| ”3. | För tillämpningen av de båda undernumren 8528 71 15 och 8528 71 91 ska uttrycket ’modem’ anses omfatta apparater och utrustning som modulerar och demodulerar ingående och utgående datasignaler, som V.90-modem och kabelmodem och andra apparater som använder liknande teknik för att koppla upp sig på internet, som WLAN, ISDN och Ethernet. Tjänsteleverantören kan begränsa tillträdesrätten till internet.

  Apparater enligt dessa undernummer måste möjliggöra en tvåvägskommunikationsprocess eller ett tvåvägsinformationsflöde för att kunna tillhandahålla ett interaktivt kommunikationsutbyte.” |
| --- | --- |

”3.

Apparater enligt dessa undernummer måste möjliggöra en tvåvägskommunikationsprocess eller ett tvåvägsinformationsflöde för att kunna tillhandahålla ett interaktivt kommunikationsutbyte.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 februari 2012.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Algirdas ŠEMETA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  EUT L 166, 25.6.2011, s. 16.

2

(3)  EUT L 282, 28.10.2011, s. 1.

3

---

| 23.2.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 50/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 50/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 156/2012

av den 22 februari 2012

om ändring av bilagorna I–IV till rådets förordning (EG) nr 44/2001 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 44/2001 av den 22 december 2000 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (1), särskilt artikel 74.1, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga I till förordning (EG) nr 44/2001 anges de nationella bestämmelser om domstols behörighet som avses i artiklarna 3.2 och 4.2 i förordningen. I bilaga II anges de domstolar och behöriga myndigheter som har behörighet att i medlemsstaterna handlägga ansökningar om verkställbarhetsförklaring. I bilaga III anges de domstolar dit ansökan om ändring av beslut med anledning av en ansökan om verkställighetsförklaring kan lämnas och i bilaga IV anges den talan som får föras mot sådana beslut. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga I till förordning (EG) nr 44/2001 anges de nationella bestämmelser om domstols behörighet som avses i artiklarna 3.2 och 4.2 i förordningen. I bilaga II anges de domstolar och behöriga myndigheter som har behörighet att i medlemsstaterna handlägga ansökningar om verkställbarhetsförklaring. I bilaga III anges de domstolar dit ansökan om ändring av beslut med anledning av en ansökan om verkställighetsförklaring kan lämnas och i bilaga IV anges den talan som får föras mot sådana beslut.

| (2) | Bilagorna I, II och III till förordning (EG) nr 44/2001 har ändrats vid ett flertal tillfällen, senast genom kommissionens förordning (EU) nr 416/2010 (2), i syfte att uppatera bestämmelserna om nationell behörighet och förteckningarna över domstolar och behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

(2)

Bilagorna I, II och III till förordning (EG) nr 44/2001 har ändrats vid ett flertal tillfällen, senast genom kommissionens förordning (EU) nr 416/2010 (2), i syfte att uppatera bestämmelserna om nationell behörighet och förteckningarna över domstolar och behöriga myndigheter.

| (3) | Medlemsstaterna har underrättat kommissionen om ytterligare ändringar av förteckningarna i bilagorna I, II och IV. Dessutom bör uppgifterna om Island i bilagorna III och IV strykas, eftersom Island inte är en medlemsstat. Det är därmed lämpligt att offentliggöra konsoliderade versioner av förteckningarna i dessa bilagor. |
| --- | --- |

(3)

Medlemsstaterna har underrättat kommissionen om ytterligare ändringar av förteckningarna i bilagorna I, II och IV. Dessutom bör uppgifterna om Island i bilagorna III och IV strykas, eftersom Island inte är en medlemsstat. Det är därmed lämpligt att offentliggöra konsoliderade versioner av förteckningarna i dessa bilagor.

| (4) | Enligt artikel 2 i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Danmark om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (3), ska denna förordning enligt internationell rätt gälla i förbindelserna mellan Europeiska unionen och Danmark. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 2 i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Danmark om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (3), ska denna förordning enligt internationell rätt gälla i förbindelserna mellan Europeiska unionen och Danmark.

| (5) | Enligt artikel 2.2 g–j i samma avtal ska uppgifterna om Danmark tas upp i bilagorna I–IV. |
| --- | --- |

(5)

Enligt artikel 2.2 g–j i samma avtal ska uppgifterna om Danmark tas upp i bilagorna I–IV.

| (6) | Förordning (EG) nr 44/2001 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Förordning (EG) nr 44/2001 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna I–IV till förordning (EG) nr 44/2001 ska ersättas med texten i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i medlemsstaterna i enlighet med fördragen.

Utfärdad i Bryssel den 22 februari 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EGT L 12, 16.1.2001, s. 1.

1

(2)  EUT L 119, 13.5.2010, s. 7.

2

(3)  EUT L 299, 16.11.2005, s. 62.

3

---

BILAGA

BILAGA I

Nationella bestämmelser om domstols behörighet som avses i artiklarna 3.2 och 4.2

—   I Belgien: artiklarna 5–14 i lagen av den 16 juli 2004 om internationell privaträtt.

—   I Bulgarien: artikel 4.1.2 i lagen om internationell privaträtt.

—   I Tjeckien: artikel 86 i lag nr 99/1963, civilprocesslagen (občanský soudní řád), med senare ändringar.

—   I Danmark: artikel 246.2–3 i Lov om rettens pleje.

—   I Tyskland: artikel 23 i civilprocesslagen (Zivilprozessordnung).

—   I Estland: artikel 86 i civilprocesslagen (tsiviilkohtumenetluse seadustik).

—   I Grekland: artikel 40 i civilprocesslagen (Κώδικας Πολιτικής Δικονομίας).

—   I Frankrike: artiklarna 14 och 15 i civillagen (Code civil).

—   I Irland: de bestämmelser som medger att domstols behörighet grundas på att stämningsansökan har delgivits svaranden under dennes tillfälliga vistelse i Irland.

—   I Italien: artiklarna 3 och 4 i lag 218 av den 31 maj 1995.

—   I Cypern: avsnitt 21.2 i domstolslag nr 14 från 1960, med senare ändringar.

—   I Lettland: avsnitt 27 och punkterna 3, 5, 6 och 9 i avsnitt 28 i civilprocesslagen (Civilprocesa likums).

—   I Litauen: artikel 31 i civilprocesslagen (Civilinio proceso kodeksas).

—   I Luxemburg: artiklarna 14 och 15 i civillagen (Code civil).

—   I Ungern: artikel 57 i lagdekret nr 13 från 1979 om internationell privaträtt (a nemzetközi magánjogról szóló 1979. évi 13. törvényerejű rendelet).

—   I Malta: artiklarna 742, 743 och 744 i lagen om organisation och civilprocess – kap. 12 (Kodiċi ta’ Organizzazzjoni u Proċedura Ċivili – kap. 12) och artikel 549 i handelslagen – kap. 13 (Kodiċi tal-kummerċ – kap. 13).

—   I Österrike: artikel 99 i lagen om domstols behörighet (Jurisdiktionsnorm).

—   I Polen: artikel 1103.4 i civilprocesslagen (Kodeksu postępowania cywilnego).

—   I Portugal: artikel 65.1 b i civilprocesslagen (Código de Processo Civil) är tillämplig i fråga om regler om s.k. exorbitant forum, t.ex. domstolen på den plats (i Portugal) där filial, agentur eller annat etableringsställe finns när svaranden är ett i utlandet beläget huvudkontor, och artikel 10 i lagen om rättegången i arbetstvister (Código de Processo do Trabalho) vid tillämpning av regler om exorbitant forum, t.ex. domstolen på den plats där käranden har hemvist om det är fråga om arbetsrättsliga mål där enskild arbetstagare väckt talan mot arbetsgivaren.

—   I Rumänien: artiklarna 148–157 i lag nr 105/1992 om internationellt privaträttsliga förhållanden.

—   I Slovenien: artikel 48.2 i lagen om internationell privaträtt och därtill hörande förfaranden (Zakon o medarodnem zasebnem pravu in postopku), jämförd med artikel 47.2 i civilprocesslagen (Zakon o pravdnem postopku), samt artikel 58 i lagen om internationell privaträtt och därtill hörande förfaranden (Zakon o medarodnem zasebnem pravu in postopku), jämförd med artikel 59 i civilprocesslagen (Zakon o pravdnem postopku).

—   I Slovakien: artiklarna 37–37e i lag nr 97/1963 om internationell privaträtt och därtill hörande förfaranden.

—   I Finland: 10 kap. 18 § 1 mom. första och andra punkten i rättegångsbalken.

—   I Sverige: 10 kap. 3 § första stycket första meningen i rättegångsbalken.

—   I Förenade kungariket: de bestämmelser som medger att domstols behörighet grundas på

BILAGA II

Ansökan som avses i artikel 39 ska göras till följande domstolar eller behöriga myndigheter:

—   I Belgien: tribunal de première instance / rechtbank van eerste aanleg / erstinstanzliches gericht.

—   I Bulgarien: окръжния съд.

—   I Tjeckien: okresní soud eller soudní exekutor.

—   I Danmark: byret.

—   I Tyskland:

| a) | ordföranden i en avdelning av Landgericht, |
| --- | --- |

a)

ordföranden i en avdelning av Landgericht,

| b) | en notarie i förfaranden om verkställighetsförklaring avseende en officiell handling. |
| --- | --- |

b)

en notarie i förfaranden om verkställighetsförklaring avseende en officiell handling.

—   I Estland: maakohus (distriktsdomstol).

—   I Grekland: Μονομελές Πρωτοδικείο.

—   I Spanien: Juzgado de Primera Instancia.

—   I Frankrike:

| a) | greffier en chef du tribunal de grande instance, |
| --- | --- |

a)

greffier en chef du tribunal de grande instance,

| b) | président de la chambre départementale des notaires när det gäller ansökningar om verkställbarhetsförklaring avseende en officiell handling som upprättats inför notarie. |
| --- | --- |

b)

président de la chambre départementale des notaires när det gäller ansökningar om verkställbarhetsförklaring avseende en officiell handling som upprättats inför notarie.

—   I Irland: High Court.

—   I Italien: corte d’appello.

—   I Cypern: Επαρχιακό Δικαστήριο eller, i fråga om domar om underhållsskyldighet, Οικογενειακό Δικαστήριο.

—   I Lettland: rajona (pilsētas) tiesa.

—   I Litauen: Lietuvos apeliacinis teismas.

—   I Luxemburg: ordföranden i tribunal d’arrondissement.

—   I Ungern: megyei bíróság székhelyén működő helyi bíróság, och i Budapest: Budai Központi Kerületi Bíróság.

—   I Malta: Prim’ Awla tal-Qorti Ċivili eller Qorti tal-Maġistrati ta’ Għawdex fil-ġurisdizzjoni superjuri tagħha eller, när det gäller domar om underhållsskyldighet, Reġistratur tal-Qorti efter framställan från Ministru responsabbli għall-Ġustizzja.

—   I Nederländerna: voorzieningenrechter van de rechtbank.

—   I Österrike: Bezirksgericht.

—   I Polen: sąd Okręgowy.

—   I Portugal: Tribunal de Comarca.

—   I Rumänien: Tribunal.

—   I Slovenien: okrožno sodišče.

—   I Slovakien: okresný súd.

—   I Finland: tingsrätt.

—   I Sverige: Svea hovrätt.

—   I Förenade kungariket:

| a) | i England och Wales, High Court of Justice, eller i fråga om domar om underhållsskyldighet Magistrates’ Court genom förmedling av Secretary of State, |
| --- | --- |

a)

i England och Wales, High Court of Justice, eller i fråga om domar om underhållsskyldighet Magistrates’ Court genom förmedling av Secretary of State,

| b) | i Skottland, Court of Session, eller i fråga om domar om underhållsskyldighet Sheriff Court genom förmedling av Scottish Ministers, |
| --- | --- |

b)

i Skottland, Court of Session, eller i fråga om domar om underhållsskyldighet Sheriff Court genom förmedling av Scottish Ministers,

| c) | i Nordirland, High Court of Justice, eller i fråga om domar om underhållsskyldighet Magistrates' Court genom förmedling av Secretary of State, |
| --- | --- |

c)

i Nordirland, High Court of Justice, eller i fråga om domar om underhållsskyldighet Magistrates' Court genom förmedling av Secretary of State,

| d) | i Gibraltar, Supreme Court of Gibraltar, eller i fråga om domar om underhållsskyldighet Magistrates' Court genom förmedling av Attorney General of Gibraltar. |
| --- | --- |

d)

i Gibraltar, Supreme Court of Gibraltar, eller i fråga om domar om underhållsskyldighet Magistrates' Court genom förmedling av Attorney General of Gibraltar.

BILAGA III

Ansökan om ändring som avses i artikel 43.2 ska göras till följande domstolar:

—   I Belgien:

| a) | när svaranden söker ändring, tribunal de première instance/rechtbank van eerste aanleg/erstinstanzliches gericht, |
| --- | --- |

a)

när svaranden söker ändring, tribunal de première instance/rechtbank van eerste aanleg/erstinstanzliches gericht,

| b) | när sökanden söker ändring: cour d’appel / hof van beroep. |
| --- | --- |

b)

när sökanden söker ändring: cour d’appel / hof van beroep.

—   I Bulgarien: Апелативен съд-София.

—   I Tjeckien: appellationsdomstolen via distriktsdomstol.

—   I Danmark: landsret.

—   I Tyskland: Oberlandesgericht.

—   I Estland: ringkonnakohus.

—   I Grekland: Εφετείο.

—   I Spanien: ansökan om ändring ges in till den Juzgado de Primera Instancia (domstol i första instans) som meddelat beslutet i fråga, men det är Audiencia Provincial som prövar ändringsansökan.

—   I Frankrike:

| a) | cour d’appel när det gäller beslut om att bevilja ansökan, |
| --- | --- |

a)

cour d’appel när det gäller beslut om att bevilja ansökan,

| b) | ordföranden i tribunal de grande instance, när det gäller beslut om att avslå ansökan. |
| --- | --- |

b)

ordföranden i tribunal de grande instance, när det gäller beslut om att avslå ansökan.

—   I Irland: High Court.

—   I Italien: corte d’appello.

—   I Cypern: Επαρχιακό Δικαστήριο eller i fråga om domar om underhållsskyldighet Οικογενειακό Δικαστήριο.

—   I Lettland: Apgabaltiesa via rajona (pilsētas) tiesa.

—   I Litauen: Lietuvos apeliacinis teismas.

—   I Luxemburg: Cour supérieure de justice i dess sammansättning som överinstans i civilmål.

—   I Ungern: den lokala domstolen på den ort där den behöriga överinstansen har sitt säte (i Budapest, Budai Központi Kerületi Bíróság), ansökan om ändring prövas av den behöriga överinstansen (i Budapest, Fővárosi Bíróság).

—   I Malta: Qorti ta’ l-Appell, i enlighet med det förfarande för ansökan om ändring som föreskrivs i Kodiċi ta’ Organizzazzjoni u Proċedura Ċivili – Kap.12 eller, när det gäller domar om underhållsskyldighet, genom ċitazzjoni inför Prim’ Awla tal-Qorti ivili jew il-Qorti tal-Maġistrati ta’ Għawdex fil-ġurisdizzjoni superjuri tagħha.

—   I Nederländerna: Rechtbank.

—   I Österrike: Landesgericht via Bezirksgericht.

—   I Polen: sąd apelacyjny via sąd okręgowy.

—   I Portugal: Tribunal da Relação är behörig domstol. Ansökan om ändring ska enligt gällande nationell lagstiftning ges in till den domstol som meddelat beslutet i fråga.

—   I Rumänien: Curte de Apel.

—   I Slovenien: okrožno sodišče.

—   I Slovakien: appellationsdomstolen via den distriktsdomstol vars avgörande har överklagats.

—   I Finland: hovrätt.

—   I Sverige: Svea hovrätt.

—   I Förenade kungariket:

| a) | i England och Wales, High Court of Justice, eller i fråga om domar om underhållsskyldighet Magistrates' Court, |
| --- | --- |

a)

i England och Wales, High Court of Justice, eller i fråga om domar om underhållsskyldighet Magistrates' Court,

| b) | i Skottland, Court of Session, eller i fråga om domar om underhållsskyldighet Sheriff Court, |
| --- | --- |

b)

i Skottland, Court of Session, eller i fråga om domar om underhållsskyldighet Sheriff Court,

| c) | i Nordirland, High Court of Justice, eller i fråga om domar om underhållsskyldighet Magistrates' Court, |
| --- | --- |

c)

i Nordirland, High Court of Justice, eller i fråga om domar om underhållsskyldighet Magistrates' Court,

| d) | i Gibraltar, Supreme Court of Gibraltar, eller i fråga om domar om underhållsskyldighet Magistrates’ Court. |
| --- | --- |

d)

i Gibraltar, Supreme Court of Gibraltar, eller i fråga om domar om underhållsskyldighet Magistrates’ Court.

BILAGA IV

Talan enligt artikel 44 får endast föras på följande sätt:

| — | I Belgien, Grekland, Spanien, Frankrike, Italien, Luxemburg och Nederländerna genom kassationsbesvär. |
| --- | --- |

—

I Belgien, Grekland, Spanien, Frankrike, Italien, Luxemburg och Nederländerna genom kassationsbesvär.

| — | I Bulgarien genom обжалване пред Върховния касационен съд. |
| --- | --- |

—

I Bulgarien genom обжалване пред Върховния касационен съд.

| — | I Tjeckien genom dovolání och žaloba pro zmatečnost. |
| --- | --- |

—

I Tjeckien genom dovolání och žaloba pro zmatečnost.

| — | i Danmark genom överklagande till Højesteret efter tillstånd från Procesbevillningsnævnet. |
| --- | --- |

—

i Danmark genom överklagande till Højesteret efter tillstånd från Procesbevillningsnævnet.

| — | I Tyskland genom Rechtsbeschwerde. |
| --- | --- |

—

I Tyskland genom Rechtsbeschwerde.

| — | I Estland genom kassatsioonikaebus. |
| --- | --- |

—

I Estland genom kassatsioonikaebus.

| — | I Irland genom överklagande av en rättsfråga till Supreme Court. |
| --- | --- |

—

I Irland genom överklagande av en rättsfråga till Supreme Court.

| — | I Cypern genom överklagande till högsta domstolen. |
| --- | --- |

—

I Cypern genom överklagande till högsta domstolen.

| — | I Lettland genom kassationsbesvär hos Augstākās tiesas Senāta via Apgabaltiesā. |
| --- | --- |

—

I Lettland genom kassationsbesvär hos Augstākās tiesas Senāta via Apgabaltiesā.

| — | I Litauen genom kassationsbesvär hos Lietuvos Aukščiausiasis Teismas. |
| --- | --- |

—

I Litauen genom kassationsbesvär hos Lietuvos Aukščiausiasis Teismas.

| — | I Ungern genom felülvizsgálati kérelem. |
| --- | --- |

—

I Ungern genom felülvizsgálati kérelem.

| — | I Malta kan vidare talan i princip inte föras hos någon annan domstol; när det gäller domar om underhållsskyldighet finns dock möjlighet att vända sig till Qorti ta’ l-Appell i enlighet med det förfarande för överklagande som föreskrivs i kodiċi ta’ Organizzazzjoni u Procedura Ċivili – Kap. 12. |
| --- | --- |

—

I Malta kan vidare talan i princip inte föras hos någon annan domstol; när det gäller domar om underhållsskyldighet finns dock möjlighet att vända sig till Qorti ta’ l-Appell i enlighet med det förfarande för överklagande som föreskrivs i kodiċi ta’ Organizzazzjoni u Procedura Ċivili – Kap. 12.

| — | I Österrike genom Revisionsrekurs. |
| --- | --- |

—

I Österrike genom Revisionsrekurs.

| — | I Polen genom skarga kasacyjna. |
| --- | --- |

—

I Polen genom skarga kasacyjna.

| — | I Portugal genom överklagande av en rättsfråga. |
| --- | --- |

—

I Portugal genom överklagande av en rättsfråga.

| — | I Rumänien genom contestatie in anulare eller revizuire. |
| --- | --- |

—

I Rumänien genom contestatie in anulare eller revizuire.

| — | I Slovenien genom överklagande hos Vrhovno sodišče Republike Slovenije. |
| --- | --- |

—

I Slovenien genom överklagande hos Vrhovno sodišče Republike Slovenije.

| — | I Slovakien genom dovolanie. |
| --- | --- |

—

I Slovakien genom dovolanie.

| — | I Finland genom överklagande hos högsta domstolen. |
| --- | --- |

—

I Finland genom överklagande hos högsta domstolen.

| — | I Sverige genom överklagande hos Högsta domstolen. |
| --- | --- |

—

I Sverige genom överklagande hos Högsta domstolen.

| — | I Förenade kungariket genom ett överklagande som avser en rättsfråga. |
| --- | --- |

—

I Förenade kungariket genom ett överklagande som avser en rättsfråga.

---

| 23.2.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 50/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 50/11

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 157/2012

av den 22 februari 2012

om ändring av och undantag från förordning (EG) nr 2535/2001 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1255/1999 när det gäller ordningen för import av mjölk och mjölkprodukter och om öppnande av tullkvoter

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1), särskilt artiklarna 144.1 och 148.c jämförda med artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | I avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Konungariket Norge om ytterligare handelsförmåner för jordbruksprodukter, uppnådda på grundval av artikel 19 i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, godkänt genom rådets beslut 2011/818/EU (2), föreskrivs en ökning av den årliga tullfria kvoten och en utvidgning till alla typer av ostar med ursprung i Norge från och med den 1 januari 2012. Dessa ändringar måste avspeglas i artiklarna 5 och 19 i kommissionens förordning (EG) nr 2535/2001 (3) och i bilaga I del H i den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Konungariket Norge om ytterligare handelsförmåner för jordbruksprodukter, uppnådda på grundval av artikel 19 i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, godkänt genom rådets beslut 2011/818/EU (2), föreskrivs en ökning av den årliga tullfria kvoten och en utvidgning till alla typer av ostar med ursprung i Norge från och med den 1 januari 2012. Dessa ändringar måste avspeglas i artiklarna 5 och 19 i kommissionens förordning (EG) nr 2535/2001 (3) och i bilaga I del H i den förordningen.

| (2) | Den nuvarande kvoten förvaltas på årsbasis enligt en period som löper från juli till juni, men den ökade kvoten kommer att förvaltas på kalenderårsbasis. Genom undantag från artikel 6 i förordning (EG) nr 2535/2001 där det föreskrivs uppdelning i två lika stora delar per sexmånadersperiod, bör man för den tillgängliga kvantiteten för 2012 beakta den kvantitet på 2 000 ton tillhörande första halvåret 2012 som redan gjorts tillgänglig under 2011. Därför bör endast en kvantitet på 1 600 ton finnas tillgänglig för den delperiod som av organisatoriska skäl kommer att inledas den 1 mars 2012. Denna förordning bör dock inte påverka den kvantitet på 2 000 ton som redan gjorts tillgänglig för perioden 1 januari 2012–30 juni 2012. |
| --- | --- |

(2)

Den nuvarande kvoten förvaltas på årsbasis enligt en period som löper från juli till juni, men den ökade kvoten kommer att förvaltas på kalenderårsbasis. Genom undantag från artikel 6 i förordning (EG) nr 2535/2001 där det föreskrivs uppdelning i två lika stora delar per sexmånadersperiod, bör man för den tillgängliga kvantiteten för 2012 beakta den kvantitet på 2 000 ton tillhörande första halvåret 2012 som redan gjorts tillgänglig under 2011. Därför bör endast en kvantitet på 1 600 ton finnas tillgänglig för den delperiod som av organisatoriska skäl kommer att inledas den 1 mars 2012. Denna förordning bör dock inte påverka den kvantitet på 2 000 ton som redan gjorts tillgänglig för perioden 1 januari 2012–30 juni 2012.

| (3) | Eftersom perioden för inlämning av importlicensansökan för det första halvåret 2012 enligt artikel 14.1 a i förordning (EG) nr 2535/2001 har löpt ut, bör det anges en ny period för inlämning av importlicensansökan och det bör föreskrivas undantag från den artikeln vad avser kvantiteten på 1 600 ton för delperioden mars–juni 2012. För att undvika att sådana sökande som redan i november 2011 lämnat in ansökningar för kvantiteten på 2 000 ton utesluts från den nya ansökningsperioden, bör det föreskrivas ett undantag från artikel 6.1 i kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 av den 31 augusti 2006 om gemensamma regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser (4). |
| --- | --- |

(3)

Eftersom perioden för inlämning av importlicensansökan för det första halvåret 2012 enligt artikel 14.1 a i förordning (EG) nr 2535/2001 har löpt ut, bör det anges en ny period för inlämning av importlicensansökan och det bör föreskrivas undantag från den artikeln vad avser kvantiteten på 1 600 ton för delperioden mars–juni 2012. För att undvika att sådana sökande som redan i november 2011 lämnat in ansökningar för kvantiteten på 2 000 ton utesluts från den nya ansökningsperioden, bör det föreskrivas ett undantag från artikel 6.1 i kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 av den 31 augusti 2006 om gemensamma regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser (4).

| (4) | I artikel 11.1 i förordning (EG) nr 1301/2006 föreskrivs att de totala kvantiteter för vilka det har lämnats in licensansökningar ska anmälas senast två månader efter det att de berörda licensernas giltighetstid har löpt ut. Av förvaltningsskäl är det dock nödvändigt för kommissionen att få denna information i ett tidigare stadium. Ett anmälningskrav för detta syfte bör därför föreskrivas i artikel 16 i förordning (EG) nr 2535/2001. |
| --- | --- |

(4)

I artikel 11.1 i förordning (EG) nr 1301/2006 föreskrivs att de totala kvantiteter för vilka det har lämnats in licensansökningar ska anmälas senast två månader efter det att de berörda licensernas giltighetstid har löpt ut. Av förvaltningsskäl är det dock nödvändigt för kommissionen att få denna information i ett tidigare stadium. Ett anmälningskrav för detta syfte bör därför föreskrivas i artikel 16 i förordning (EG) nr 2535/2001.

| (5) | Förordning (EG) nr 2535/2001 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Förordning (EG) nr 2535/2001 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändring av förordning (EG) nr 2535/2001

Förordning (EG) nr 2535/2001 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 5 h ska ersättas med följande:






  ”h) | kvoter enligt bilaga V till avtalet mellan Europeiska unionen och Konungariket Norge, godkänt genom rådets beslut 2011/818/EU (5), nedan kallat avtalet med Norge. |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 5 h ska ersättas med följande:

”h)

kvoter enligt bilaga V till avtalet mellan Europeiska unionen och Konungariket Norge, godkänt genom rådets beslut 2011/818/EU (5), nedan kallat avtalet med Norge.

| 2. | I artikel 16 ska följande punkt läggas till som punkt 5:
  ”5.   Genom undantag från artikel 11.1 första stycket led b jämförd med andra stycket i samma artikel i förordning (EG) nr 1301/2006, ska medlemsstaterna underrätta kommissionen om de kvantiteter för vilka de har utfärdat licenser eller anmäla att inga ansökningar inkommit, inom tio arbetsdagar från och med utgången av den period för utfärdande av sådana licenser som avses i punkt 1 i denna artikel.” |
| --- | --- |

2.

I artikel 16 ska följande punkt läggas till som punkt 5:

”5.   Genom undantag från artikel 11.1 första stycket led b jämförd med andra stycket i samma artikel i förordning (EG) nr 1301/2006, ska medlemsstaterna underrätta kommissionen om de kvantiteter för vilka de har utfärdat licenser eller anmäla att inga ansökningar inkommit, inom tio arbetsdagar från och med utgången av den period för utfärdande av sådana licenser som avses i punkt 1 i denna artikel.”

| 3. | I artikel 19.1 ska led g ersättas med följande:






  ”g) | Regler enligt punkt 9 i avtalet med Norge.” |
| --- | --- | --- |

3.

I artikel 19.1 ska led g ersättas med följande:

”g)

Regler enligt punkt 9 i avtalet med Norge.”

| 4. | Del H i bilaga I ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

4.

Del H i bilaga I ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Undantag från förordningarna (EG) nr 2535/2001 och (EG) nr 1301/2006

1.   Genom undantag från artikel 14.1 a i förordning (EG) nr 2535/2001 och artikel 6.1 i förordning (EG) nr 1301/2006 får ansökningar om importlicenser lämnas in mellan den 1 och 10 mars 2012 för den kvot för perioden 1 mars till 30 juni 2012 som avser en kvantitet på 1 600 ton och som fastställs i del H i bilaga 1 till förordning (EG) nr 2535/2001 ändrad genom bilagan till denna förordning.

Dessa ansökningar ska avse minst 10 ton.

2.   Importlicenser utfärdade i enlighet med punkt 1 ska vara giltiga till och med den 30 juni 2012.

Artikel 3

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 mars 2012.

Denna förordning ska dock inte påverka den kvantitet på 2 000 ton som redan har gjorts tillgänglig för perioden 1 januari 2012–30 juni 2012.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 22 februari 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 327, 9.12.2011, s. 1.

2

(3)  EGT L 341, 22.12.2001, s. 29.

3

(4)  EUT L 238, 1.9.2006, s. 13.

4

(5)  EUT L 327, 9.12.2011, s. 1.”

5

---

BILAGA

”I. H

TULLKVOTER ENLIGT BILAGA I TILL AVTALET MED NORGE

Kvot från januari till december

| Kvotnummer | KN-nummer | Beskrivning | Tullsats | Kvot 1 mars–30 juni 2012
  (i ton) | Kvot 1 juli–31 december 2012
  (i ton) | Kvot fr.o.m. den 1 januari 2013
  (i ton) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Årlig kvot | Halvårskvot |
| 09.4179 | 0406 | Ost och ostmassa | tullbefrielse | 1 600 | 3 600 | 7 200 | 3 600” |

Kvotnummer

KN-nummer

Beskrivning

Tullsats

Kvot 1 mars–30 juni 2012

(i ton)

Kvot 1 juli–31 december 2012

(i ton)

Kvot fr.o.m. den 1 januari 2013

(i ton)

Årlig kvot

Halvårskvot

09.4179

0406

Ost och ostmassa

tullbefrielse

1 600

3 600

7 200

3 600”

---

| 23.2.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 50/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 50/14

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 158/2012

av den 22 februari 2012

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 22 februari 2012.

På kommissionens vägnar För ordföranden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | IL | 107,2 |
| JO | 78,3 |
| MA | 83,6 |
| TN | 77,6 |
| TR | 125,6 |
| ZZ | 94,5 |
| 0707 00 05 | JO | 134,1 |
| MA | 94,2 |
| TR | 169,2 |
| ZZ | 132,5 |
| 0709 93 10 | MA | 63,8 |
| TR | 159,6 |
| ZZ | 111,7 |
| 0805 10 20 | EG | 47,8 |
| IL | 70,4 |
| MA | 50,5 |
| TN | 56,1 |
| TR | 74,1 |
| ZZ | 59,8 |
| 0805 20 10 | IL | 137,1 |
| MA | 89,6 |
| ZZ | 113,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | EG | 83,5 |
| IL | 120,2 |
| MA | 97,2 |
| TR | 69,2 |
| ZZ | 92,5 |
| 0805 50 10 | EG | 74,4 |
| TR | 51,2 |
| ZZ | 62,8 |
| 0808 10 80 | CA | 136,5 |
| CL | 98,4 |
| CN | 98,3 |
| MK | 29,3 |
| US | 149,9 |
| ZZ | 102,5 |
| 0808 30 90 | AR | 108,8 |
| CL | 120,5 |
| CN | 56,7 |
| US | 127,1 |
| ZA | 87,3 |
| ZZ | 100,1 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

IL

107,2

JO

78,3

MA

83,6

TN

77,6

TR

125,6

ZZ

94,5

0707 00 05

JO

134,1

MA

94,2

TR

169,2

ZZ

132,5

0709 93 10

MA

63,8

TR

159,6

ZZ

111,7

0805 10 20

EG

47,8

IL

70,4

MA

50,5

TN

56,1

TR

74,1

ZZ

59,8

0805 20 10

IL

137,1

MA

89,6

ZZ

113,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

EG

83,5

IL

120,2

MA

97,2

TR

69,2

ZZ

92,5

0805 50 10

EG

74,4

TR

51,2

ZZ

62,8

0808 10 80

CA

136,5

CL

98,4

CN

98,3

MK

29,3

US

149,9

ZZ

102,5

0808 30 90

AR

108,8

CL

120,5

CN

56,7

US

127,1

ZA

87,3

ZZ

100,1

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

| 23.2.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 50/16 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 50/16

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 159/2012

av den 22 februari 2012

om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs i genomförandeförordning (EU) nr 971/2011 för regleringsåret 2011/12

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (förordningen om en samlad marknadsordning) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 951/2006 av 30 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 318/2006 för handel med tredjeländer i sockersektorn (2), särskilt artikel 36.2 andra stycket andra meningen, och

av följande skäl:

| (1) | De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2011/12 har fastställts genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 971/2011 (3). Priserna och tilläggen ändrades senast genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 142/2012 (4). |
| --- | --- |

(1)

De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2011/12 har fastställts genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 971/2011 (3). Priserna och tilläggen ändrades senast genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 142/2012 (4).

| (2) | De uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till medför att dessa belopp bör ändras i enlighet med artikel 36 i förordning (EG) nr 951/2006. |
| --- | --- |

(2)

De uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till medför att dessa belopp bör ändras i enlighet med artikel 36 i förordning (EG) nr 951/2006.

| (3) | Eftersom det är viktigt att denna åtgärd börjar tillämpas så snart som möjligt efter det att de uppdaterade uppgifterna har gjorts tillgängliga bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs. |
| --- | --- |

(3)

Eftersom det är viktigt att denna åtgärd börjar tillämpas så snart som möjligt efter det att de uppdaterade uppgifterna har gjorts tillgängliga bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De representativa priser och tilläggsbelopp för import av de produkter som avses i artikel 36 i förordning (EG) nr 951/2006, och som fastställs i genomförandeförordning (EU) nr 971/2011 för regleringsåret 2011/12, ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 22 februari 2012.

På kommissionens vägnar För ordföranden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUT L 254, 30.9.2011, s. 12.

3

(4)  EUT L 47, 18.2.2012, s. 22.

4

---

BILAGA

De ändrade representativa priser och tilläggsbelopp för import av vitsocker, råsocker och produkter enligt KN-nummer 1702 90 95 som gäller från och med den 23 februari 2012

| (euro) |
| --- |
| KN-nummer | Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga | Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga |
| 1701 12 10 (1) | 44,16 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 44,16 | 1,36 |
| 1701 13 10 (1) | 44,16 | 0,00 |
| 1701 13 90 (1) | 44,16 | 1,66 |
| 1701 14 10 (1) | 44,16 | 0,00 |
| 1701 14 90 (1) | 44,16 | 1,66 |
| 1701 91 00 (2) | 48,40 | 2,95 |
| 1701 99 10 (2) | 48,40 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 48,40 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,48 | 0,23 |

(euro)

KN-nummer

Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga

Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga

1701 12 10 (1)

44,16

0,00

1701 12 90 (1)

44,16

1,36

1701 13 10 (1)

44,16

0,00

1701 13 90 (1)

44,16

1,66

1701 14 10 (1)

44,16

0,00

1701 14 90 (1)

44,16

1,66

1701 91 00 (2)

48,40

2,95

1701 99 10 (2)

48,40

0,00

1701 99 90 (2)

48,40

0,00

1702 90 95 (3)

0,48

0,23

---

(1)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i punkt III i bilaga IV till förordning (EG) nr 1234/2007.

(2)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i punkt II i bilaga IV till förordning (EG) nr 1234/2007.

(3)  Fastställande per 1 % sackarosinnehåll.

---

DIREKTIV

| 23.2.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 50/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 50/18

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2012/4/EU

av den 22 februari 2012

om ändring av direktiv 2008/43/EG om inrättandet av ett system för identifiering och spårning av explosiva varor för civilt bruk i enlighet med rådets direktiv 93/15/EEG

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 93/15/EEG av den 5 april 1993 om harmonisering av bestämmelserna om utsläppande på marknaden och övervakning av explosiva varor för civilt bruk (1), särskilt artikel 14 andra stycket andra meningen, och

av följande skäl:

| (1) | Antändningsrör, krutstubin och tändpatroner av tändhattstyp omfattas av direktiv 93/15/EEG, men de används för pyrotekniska ändamål snarare än för sprängning. Verkningarna vid missbruk av dem torde likna verkningarna vid missbruk av pyrotekniska artiklar som utgör en lägre risk, och således är verkningarna mycket mindre allvarliga än för andra typer av explosiva varor. Enligt proportionalitetsprincipen bör därför antändningsrör, krutstubin och tändpatroner av tändhattstyp undantas från systemet för identifiering och spårning av explosiva varor för civilt bruk. |
| --- | --- |

(1)

Antändningsrör, krutstubin och tändpatroner av tändhattstyp omfattas av direktiv 93/15/EEG, men de används för pyrotekniska ändamål snarare än för sprängning. Verkningarna vid missbruk av dem torde likna verkningarna vid missbruk av pyrotekniska artiklar som utgör en lägre risk, och således är verkningarna mycket mindre allvarliga än för andra typer av explosiva varor. Enligt proportionalitetsprincipen bör därför antändningsrör, krutstubin och tändpatroner av tändhattstyp undantas från systemet för identifiering och spårning av explosiva varor för civilt bruk.

| (2) | Utvecklingen av de datorsystem som krävs för systemet för identifiering och spårning av explosiva varor har tagit längre tid än förväntat. Tillämpningen av kommissionens direktiv 2008/43/EG (2) måste senareläggas för att företag i sektorn för explosiva varor ska få den ytterligare tid som krävs för att fullständigt utveckla, testa, validera och öka säkerheten i de elektroniska system som är en förutsättning för genomförandet av direktiv 2008/43/EG. Därför bör tillverkarnas och importörernas skyldighet att märka explosiva varor senareläggas ett år till den 5 april 2013. Ytterligare tid krävs för att de erforderliga elektroniska spårningssystemen ska ha genomförts av alla aktörer i försörjningskedjan. Dessutom kan lagringsbeständiga explosiva varor som tillverkats tidigare och inte behövde märkas i enlighet med direktiv 2008/43/EG fortfarande finnas i försörjningskedjan, och det är svårgenomförbart att ålägga företagen att hålla sig med olika slag av register. Skyldigheterna avseende uppgiftsinsamling och registerhållning bör därför senareläggas med tre år till den 5 april 2015. |
| --- | --- |

(2)

Utvecklingen av de datorsystem som krävs för systemet för identifiering och spårning av explosiva varor har tagit längre tid än förväntat. Tillämpningen av kommissionens direktiv 2008/43/EG (2) måste senareläggas för att företag i sektorn för explosiva varor ska få den ytterligare tid som krävs för att fullständigt utveckla, testa, validera och öka säkerheten i de elektroniska system som är en förutsättning för genomförandet av direktiv 2008/43/EG. Därför bör tillverkarnas och importörernas skyldighet att märka explosiva varor senareläggas ett år till den 5 april 2013. Ytterligare tid krävs för att de erforderliga elektroniska spårningssystemen ska ha genomförts av alla aktörer i försörjningskedjan. Dessutom kan lagringsbeständiga explosiva varor som tillverkats tidigare och inte behövde märkas i enlighet med direktiv 2008/43/EG fortfarande finnas i försörjningskedjan, och det är svårgenomförbart att ålägga företagen att hålla sig med olika slag av register. Skyldigheterna avseende uppgiftsinsamling och registerhållning bör därför senareläggas med tre år till den 5 april 2015.

| (3) | Vissa artiklar är för små för att koden för tillverkningsplats och de elektroniskt läsbara uppgifterna ska få plats. Vissa andra artiklar är praktiskt omöjliga att märka med en unik identifiering på grund av deras form eller konstruktion. I sådana fall bör den erforderliga identifieringen fästas på den minsta förpackningsenheten. Teknikens framåtskridande kan göra det möjligt att anbringa koden för tillverkningsplats och de elektroniskt läsbara uppgifterna på sådana artiklar. Kommissionen bör därför se över läget i slutet av 2020 för att bedöma om uppgifterna kan anbringas på artiklarna själva. |
| --- | --- |

(3)

Vissa artiklar är för små för att koden för tillverkningsplats och de elektroniskt läsbara uppgifterna ska få plats. Vissa andra artiklar är praktiskt omöjliga att märka med en unik identifiering på grund av deras form eller konstruktion. I sådana fall bör den erforderliga identifieringen fästas på den minsta förpackningsenheten. Teknikens framåtskridande kan göra det möjligt att anbringa koden för tillverkningsplats och de elektroniskt läsbara uppgifterna på sådana artiklar. Kommissionen bör därför se över läget i slutet av 2020 för att bedöma om uppgifterna kan anbringas på artiklarna själva.

| (4) | Direktiv 2008/43/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Direktiv 2008/43/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 13.1 i direktiv 93/15/EEG. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 13.1 i direktiv 93/15/EEG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Direktiv 2008/43/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Följande led ska läggas till i artikel 2 som led d, e och f:






  ”d) | Stubiner, som är trådlika icke-detonerande antändningsanordningar. |
| --- | --- | --- |

1.

Följande led ska läggas till i artikel 2 som led d, e och f:

”d)

Stubiner, som är trådlika icke-detonerande antändningsanordningar.

| e) | Krutstubin, som består av en kärna av finkornigt svartkrut omgivet av en böjlig väv med ett eller flera skyddande ytterskikt och som vid antändning brinner med en förutbestämd hastighet utan någon yttre sprängverkan. |
| --- | --- |

e)

Krutstubin, som består av en kärna av finkornigt svartkrut omgivet av en böjlig väv med ett eller flera skyddande ytterskikt och som vid antändning brinner med en förutbestämd hastighet utan någon yttre sprängverkan.

| f) | Tändpatroner av tändhattstyp, som består av en kapsel av metall eller plast innehållande en liten mängd primärsprängblandning som lätt antänds vid islag och som fungerar som tändelement i patroner för handeldvapen eller i slagtändningar för drivladdningar.” |
| --- | --- |

f)

Tändpatroner av tändhattstyp, som består av en kapsel av metall eller plast innehållande en liten mängd primärsprängblandning som lätt antänds vid islag och som fungerar som tändelement i patroner för handeldvapen eller i slagtändningar för drivladdningar.”

| 2. | Artikel 7 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 7
  Stubinsprängkapslar
  För stubinsprängkapslar ska den unika märkningen bestå av ett klistermärke eller direkt tryck eller stämpel på hylsan. Varje låda med stubinsprängkapslar ska märkas på motsvarande sätt.
  Vidare kan företagen välja att märka varje stubinsprängkapsel med en inert passiv elektronisk etikett, och på samma sätt märka varje låda med stubinsprängkapslar.” |
| --- | --- |

2.

Artikel 7 ska ersättas med följande:

”Artikel 7

Stubinsprängkapslar

För stubinsprängkapslar ska den unika märkningen bestå av ett klistermärke eller direkt tryck eller stämpel på hylsan. Varje låda med stubinsprängkapslar ska märkas på motsvarande sätt.

Vidare kan företagen välja att märka varje stubinsprängkapsel med en inert passiv elektronisk etikett, och på samma sätt märka varje låda med stubinsprängkapslar.”

| 3. | Artiklarna 9 och 10 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 9
  Tändpatroner och startladdningar
  För andra tändpatroner än sådana som avses i artikel 2 och för startladdningar ska märkningen bestå av ett klistermärke eller direkt tryck eller stämpel på tändpatronen eller startladdningen. Varje låda med sådana tändpatroner eller startladdningar ska märkas på motsvarande sätt.
  Vidare kan företagen välja att märka varje sådan tändpatron eller startladdning med en inert passiv elektronisk etikett, och på samma sätt märka varje låda med sådana tändpatroner eller startladdningar.
  Artikel 10
  Detonerande stubin
  För detonerande stubin ska den unika märkningen bestå av ett klistermärke eller direkt tryck på rullen. Den unika märkningen ska finnas var femte meter antingen på det yttre höljet eller på det inre plasthöljet direkt under stubinens yttre fiber. Varje låda med detonerande stubin ska märkas på motsvarande sätt.
  Vidare kan företagen välja att använda en inert passiv elektronisk etikett som är införd i den detonerande stubinen, och på samma sätt märka varje låda med detonerande stubin.” |
| --- | --- |

3.

Artiklarna 9 och 10 ska ersättas med följande:

”Artikel 9

Tändpatroner och startladdningar

För andra tändpatroner än sådana som avses i artikel 2 och för startladdningar ska märkningen bestå av ett klistermärke eller direkt tryck eller stämpel på tändpatronen eller startladdningen. Varje låda med sådana tändpatroner eller startladdningar ska märkas på motsvarande sätt.

Vidare kan företagen välja att märka varje sådan tändpatron eller startladdning med en inert passiv elektronisk etikett, och på samma sätt märka varje låda med sådana tändpatroner eller startladdningar.

Artikel 10

Detonerande stubin

För detonerande stubin ska den unika märkningen bestå av ett klistermärke eller direkt tryck på rullen. Den unika märkningen ska finnas var femte meter antingen på det yttre höljet eller på det inre plasthöljet direkt under stubinens yttre fiber. Varje låda med detonerande stubin ska märkas på motsvarande sätt.

Vidare kan företagen välja att använda en inert passiv elektronisk etikett som är införd i den detonerande stubinen, och på samma sätt märka varje låda med detonerande stubin.”

| 4. | Artikel 15.1 andra stycket ska ersättas med följande:
  ”De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den 5 april 2013. De ska emellertid tillämpa de bestämmelser som krävs för att följa artikel 3.6 samt artiklarna 13 och 14 från och med den 5 april 2015.” |
| --- | --- |

4.

Artikel 15.1 andra stycket ska ersättas med följande:

”De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den 5 april 2013. De ska emellertid tillämpa de bestämmelser som krävs för att följa artikel 3.6 samt artiklarna 13 och 14 från och med den 5 april 2015.”

| 5. | Följande artikel ska införas som artikel 15a:
  ”Artikel 15a
  Senast den 31 december 2020 ska kommissionen ha genomfört en översyn för att bedöma huruvida teknikens framåtskridande har gjort det möjligt att återkalla de undantag som avses i punkt 3 i bilagan.” |
| --- | --- |

5.

Följande artikel ska införas som artikel 15a:

”Artikel 15a

Senast den 31 december 2020 ska kommissionen ha genomfört en översyn för att bedöma huruvida teknikens framåtskridande har gjort det möjligt att återkalla de undantag som avses i punkt 3 i bilagan.”

| 6. | Följande nya stycken ska läggas till i punkt 3 i bilagan:
  ”För artiklar som är för små för att rymma den information som avses i leden 1 b i, 1 b ii samt 2 eller om det på grund av artikelns form eller konstruktion är omöjligt att inrymma en unik identifiering, ska varje minsta förpackningsenhet märkas med en unik identifiering.
  Varje minsta förpackningsenhet ska förseglas med en plombering.
  Varje stubinsprängkapsel eller startladdning som omfattas av undantaget i andra stycket ska märkas på ett beständigt, tydligt läsbart sätt med de uppgifter som avses i leden 1 b i och 1 b ii. Antalet stubinsprängkapslar och startladdningar i förpackningen ska tryckas på den minsta förpackningsenheten.
  Varje detonerande stubin som omfattas av undantaget i andra stycket ska märkas med den unika identifieringen på rullen och i förekommande fall på den minsta förpackningsenheten.” |
| --- | --- |

6.

Följande nya stycken ska läggas till i punkt 3 i bilagan:

”För artiklar som är för små för att rymma den information som avses i leden 1 b i, 1 b ii samt 2 eller om det på grund av artikelns form eller konstruktion är omöjligt att inrymma en unik identifiering, ska varje minsta förpackningsenhet märkas med en unik identifiering.

Varje minsta förpackningsenhet ska förseglas med en plombering.

Varje stubinsprängkapsel eller startladdning som omfattas av undantaget i andra stycket ska märkas på ett beständigt, tydligt läsbart sätt med de uppgifter som avses i leden 1 b i och 1 b ii. Antalet stubinsprängkapslar och startladdningar i förpackningen ska tryckas på den minsta förpackningsenheten.

Varje detonerande stubin som omfattas av undantaget i andra stycket ska märkas med den unika identifieringen på rullen och i förekommande fall på den minsta förpackningsenheten.”

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna ska senast den 4 april 2012 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser tillsammans med en jämförelsetabell över dessa bestämmelser och detta direktiv.

De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den 5 april 2013.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 22 februari 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EGT L 121, 15.5.1993, s. 20.

1

(2)  EUT L 94, 5.4.2008, s. 8.

2

---

BESLUT

| 23.2.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 50/21 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 50/21

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 20 april 2011

om det statliga stöd C 19/09 (f.d. N 64/09) som Danmark planerar att genomföra till förmån för omstruktureringen av TV2 Danmark A/S

[delgivet med nr K(2011) 2614]

(Endast den danska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2012/109/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (1), särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (2) och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

| (1) | Den 4 augusti 2008 delgav kommissionen Danmark sitt beslut om att inte göra några invändningar mot det undsättningsstöd som ska beviljas TV2 Danmark A/S i form av en kreditfacilitet om totalt 1 000 miljoner danska kronor (nedan kallat beslutet om undsättningsstöd) (3). Enligt det beslutet var det planerade stödet förenligt med artikel 87.3 c i EG-fördraget, nu artikel 107.3 c i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget), och särskilt med bestämmelserna i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (4) (nedan kallade riktlinjerna). |
| --- | --- |

(1)

Den 4 augusti 2008 delgav kommissionen Danmark sitt beslut om att inte göra några invändningar mot det undsättningsstöd som ska beviljas TV2 Danmark A/S i form av en kreditfacilitet om totalt 1 000 miljoner danska kronor (nedan kallat beslutet om undsättningsstöd) (3). Enligt det beslutet var det planerade stödet förenligt med artikel 87.3 c i EG-fördraget, nu artikel 107.3 c i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget), och särskilt med bestämmelserna i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (4) (nedan kallade riktlinjerna).

| (2) | I enlighet med beslutet om undsättningsstöd och riktlinjerna skulle en omstrukturerings- eller likvidationsplan, eller ett bevis på att lånet helt och hållet återbetalats, överlämnas till kommissionen inom sex månader från beviljandet av undsättningsstödet, dvs. senast den 4 februari 2009. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med beslutet om undsättningsstöd och riktlinjerna skulle en omstrukturerings- eller likvidationsplan, eller ett bevis på att lånet helt och hållet återbetalats, överlämnas till kommissionen inom sex månader från beviljandet av undsättningsstödet, dvs. senast den 4 februari 2009.

| (3) | Den 4 februari 2009 anmälde Danmark, i enlighet med artikel 88.3 i EG-fördraget, nu artikel 108.3 i EUF-fördraget, en omstruktureringsplan gällande TV2 Danmark A/S till kommissionen. |
| --- | --- |

(3)

Den 4 februari 2009 anmälde Danmark, i enlighet med artikel 88.3 i EG-fördraget, nu artikel 108.3 i EUF-fördraget, en omstruktureringsplan gällande TV2 Danmark A/S till kommissionen.

| (4) | Genom en skrivelse av den 2 juli 2009 underrättade kommissionen Danmark om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget, nu artikel 108.2 i EUF-fördraget, avseende detta stöd. |
| --- | --- |

(4)

Genom en skrivelse av den 2 juli 2009 underrättade kommissionen Danmark om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget, nu artikel 108.2 i EUF-fördraget, avseende detta stöd.

| (5) | Kommissionens beslut att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (5). Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med sina synpunkter. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionens beslut att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (5). Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med sina synpunkter.

| (6) | Kommissionen mottog synpunkter från följande berörda parter:







  — | 1.10.2009 | TDC A/S och You see |
| --- | --- | --- | --- |
| — | 1.10.2009 | Canal Digital Danmark |
| — | 1.10.2009 | MTV Networks |
| — | 2.10.2009 | Niels Jørgen Langkilde |
| — | 2.10.2009 | Boxer TV |
| — | 2.10.2009 | Discovery Networks Nordic |
| — | 2.10.2009 | TV2 Danmark (stödmottagare) |
| — | 2.10.2009 | MTG Viasat (som lämnade kompletterande bilagor genom en skrivelse av den 15 oktober 2009) |
| — | 2.10.2009 | Forenede Danske Antenneanlæg |
| — | 2.10.2009 | SBS Broadcasting Networks Ltd och SBS TV A/S |
| — | 7.10.2009 | Telia Stofa A/S |

(6)

Kommissionen mottog synpunkter från följande berörda parter:

—

1.10.2009

TDC A/S och You see

—

1.10.2009

Canal Digital Danmark

—

1.10.2009

MTV Networks

—

2.10.2009

Niels Jørgen Langkilde

—

2.10.2009

Boxer TV

—

2.10.2009

Discovery Networks Nordic

—

2.10.2009

TV2 Danmark (stödmottagare)

—

2.10.2009

MTG Viasat (som lämnade kompletterande bilagor genom en skrivelse av den 15 oktober 2009)

—

2.10.2009

Forenede Danske Antenneanlæg

—

2.10.2009

SBS Broadcasting Networks Ltd och SBS TV A/S

—

7.10.2009

Telia Stofa A/S

| (7) | Kommissionen vidarebefordrade dessa synpunkter till Danmark den 27 oktober 2009. De försenade synpunkterna från Telia Stofa vidarebefordrades till Danmark den 30 november 2009. Danmark fick möjlighet att kommentera dessa och kommissionen fick in Danmarks kommentarer i två skrivelser som berörde olika aspekter av de synpunkter som inkommit från tredje parter: genom en skrivelse från den danska regeringen av den 29 januari 2010, som mottogs av den ständiga representationen och registrerades den 23 februari 2010, och genom en skrivelse av den 29 mars 2010 som registrerades den 30 mars 2010, där bilagorna till den skrivelsen senare registrerades den 14 april 2010. Den 8 juni 2010 skickade den danska regeringen ytterligare upplysningar om antagandet av ett nytt medieavtal för 2011–2014. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen vidarebefordrade dessa synpunkter till Danmark den 27 oktober 2009. De försenade synpunkterna från Telia Stofa vidarebefordrades till Danmark den 30 november 2009. Danmark fick möjlighet att kommentera dessa och kommissionen fick in Danmarks kommentarer i två skrivelser som berörde olika aspekter av de synpunkter som inkommit från tredje parter: genom en skrivelse från den danska regeringen av den 29 januari 2010, som mottogs av den ständiga representationen och registrerades den 23 februari 2010, och genom en skrivelse av den 29 mars 2010 som registrerades den 30 mars 2010, där bilagorna till den skrivelsen senare registrerades den 14 april 2010. Den 8 juni 2010 skickade den danska regeringen ytterligare upplysningar om antagandet av ett nytt medieavtal för 2011–2014.

| (8) | Den 9 juni 2010 skickade TV2 Danmark A/S ett informationsmemorandum angående försäljningen av TV2:s sändningsnät. |
| --- | --- |

(8)

Den 9 juni 2010 skickade TV2 Danmark A/S ett informationsmemorandum angående försäljningen av TV2:s sändningsnät.

| (9) | Kommissionen höll ett möte med stödmottagaren TV2 Danmark A/S den 8 juni 2010. Som en uppföljning på mötet skickade kommissionen en rad frågor till Danmark den 30 juni 2010, som Danmark besvarade den 9 juli 2010. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen höll ett möte med stödmottagaren TV2 Danmark A/S den 8 juni 2010. Som en uppföljning på mötet skickade kommissionen en rad frågor till Danmark den 30 juni 2010, som Danmark besvarade den 9 juli 2010.

| (10) | Viasat lämnade kompletterade upplysningar via e-post av den 26 maj 2010 och genom skrivelser som registrerades den 1 juni 2010 och den 6 juli 2010. |
| --- | --- |

(10)

Viasat lämnade kompletterade upplysningar via e-post av den 26 maj 2010 och genom skrivelser som registrerades den 1 juni 2010 och den 6 juli 2010.

| (11) | Kommissionen skickade ytterligare frågor till Danmark den 23 och 28 juli 2010 som Danmark besvarade den 17 augusti 2010. Kommissionen höll ett möte med Danmark den 14 september 2010, efter vilket Danmark skickade ytterligare kommentarer i en inlaga av den 15 oktober 2010. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen skickade ytterligare frågor till Danmark den 23 och 28 juli 2010 som Danmark besvarade den 17 augusti 2010. Kommissionen höll ett möte med Danmark den 14 september 2010, efter vilket Danmark skickade ytterligare kommentarer i en inlaga av den 15 oktober 2010.

| (12) | Viasat lämnade ytterligare upplysningar till kommissionen den 22 december 2010 och SBS skickade ytterligare upplysningar den 7 februari 2011. |
| --- | --- |

(12)

Viasat lämnade ytterligare upplysningar till kommissionen den 22 december 2010 och SBS skickade ytterligare upplysningar den 7 februari 2011.

| (13) | Den 14 januari 2011 skickade kommissionen en begäran om upplysningar till Danmark, som svarade genom en skrivelse av den 3 februari 2011. I en skrivelse av den 28 januari 2011 bad Danmark om ett ytterligare möte, som hölls den 7 februari 2011. Ytterligare upplysningar lämnades den 24 februari 2011. |
| --- | --- |

(13)

Den 14 januari 2011 skickade kommissionen en begäran om upplysningar till Danmark, som svarade genom en skrivelse av den 3 februari 2011. I en skrivelse av den 28 januari 2011 bad Danmark om ett ytterligare möte, som hölls den 7 februari 2011. Ytterligare upplysningar lämnades den 24 februari 2011.

| (14) | På begäran av de danska myndigheterna hölls ytterligare ett möte den 4 mars 2011. Danmark lämnade sedan ytterligare upplysningar genom skrivelser som registrerades den 11, 17 och 18 mars 2011 samt den 6 och 14 april 2011. I sin skrivelse av den 11 mars 2011 informerade Danmark kommissionen om att vissa delar av omstruktureringsplanen (det s.k. TV2-alene-kortet, som beskrivs närmare nedan) inte skulle genomföras. Den 17 och 18 mars samt den 6 och 14 april 2011 lämnade Danmark justerade finansiella uppgifter som tar hänsyn till denna ändring. |
| --- | --- |

(14)

På begäran av de danska myndigheterna hölls ytterligare ett möte den 4 mars 2011. Danmark lämnade sedan ytterligare upplysningar genom skrivelser som registrerades den 11, 17 och 18 mars 2011 samt den 6 och 14 april 2011. I sin skrivelse av den 11 mars 2011 informerade Danmark kommissionen om att vissa delar av omstruktureringsplanen (det s.k. TV2-alene-kortet, som beskrivs närmare nedan) inte skulle genomföras. Den 17 och 18 mars samt den 6 och 14 april 2011 lämnade Danmark justerade finansiella uppgifter som tar hänsyn till denna ändring.

| (15) | Det ska dessutom noteras att den 24 mars 2009 väckte Viasat Broadcasting UK Ltd talan vid Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt (nu tribunalen) om ogiltigförklaring av beslutet om undsättningsstöd (6). Den 15 maj 2009 begärde Viasat Broadcasting UK Ltd vidare att kommissionen skulle inleda ett förfarande enligt artikel 108.2 i EUF-fördraget i syfte att upphäva beslutet om undsättningsstöd (7). Dessa ansökningar rör ett annat beslut och hindrar inte kommissionen från att ta ställning till omstruktureringsplanen. Genom ett beslut av den 17 maj 2010 vilandeförklarades emellertid målet i avvaktan på kommissionens antagande av ett slutligt beslut i omstruktureringsärendet (8). |
| --- | --- |

(15)

Det ska dessutom noteras att den 24 mars 2009 väckte Viasat Broadcasting UK Ltd talan vid Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt (nu tribunalen) om ogiltigförklaring av beslutet om undsättningsstöd (6). Den 15 maj 2009 begärde Viasat Broadcasting UK Ltd vidare att kommissionen skulle inleda ett förfarande enligt artikel 108.2 i EUF-fördraget i syfte att upphäva beslutet om undsättningsstöd (7). Dessa ansökningar rör ett annat beslut och hindrar inte kommissionen från att ta ställning till omstruktureringsplanen. Genom ett beslut av den 17 maj 2010 vilandeförklarades emellertid målet i avvaktan på kommissionens antagande av ett slutligt beslut i omstruktureringsärendet (8).

| (16) | Den 14 december 2009 ingav MTG/Viasat ett klagomål där man hävdade att Danmark överträder bland annat artiklarna 106 och 102 i EUF-fördraget genom att införa användaravgifter för TV2. |
| --- | --- |

(16)

Den 14 december 2009 ingav MTG/Viasat ett klagomål där man hävdade att Danmark överträder bland annat artiklarna 106 och 102 i EUF-fördraget genom att införa användaravgifter för TV2.

II.   STÖDMOTTAGARE: TV2 DANMARK A/S

| (17) | TV2 Danmark A/S fick ny juridisk form 2003 då det omvandlades till ett aktiebolag som till 100 % ägs av den danska staten. Företaget tog över verksamheten från public service-företaget TV2, som bildades 1986. TV2 Danmark A/S har intressen i flera olika företag, bl.a. helägda dotterbolag, associerade verksamheter, joint ventures och minoritetsandelar. TV2 Danmark A/S (nedan kallat TV2) är moderbolaget i TV2-koncernen och driver public service-kanalen TV2 (nedan även kallad huvudkanalen). |
| --- | --- |

(17)

TV2 Danmark A/S fick ny juridisk form 2003 då det omvandlades till ett aktiebolag som till 100 % ägs av den danska staten. Företaget tog över verksamheten från public service-företaget TV2, som bildades 1986. TV2 Danmark A/S har intressen i flera olika företag, bl.a. helägda dotterbolag, associerade verksamheter, joint ventures och minoritetsandelar. TV2 Danmark A/S (nedan kallat TV2) är moderbolaget i TV2-koncernen och driver public service-kanalen TV2 (nedan även kallad huvudkanalen).

| (18) | Nuvarande affärsmodell: TV2:s huvudkanal finansierades tidigare genom licensavgifter och reklaminkomster. Även om de regionala kanalerna fortfarande delvis finansieras på detta sätt, upphörde huvudkanalen att finansieras genom licensavgifter i juli 2004, varefter den endast finansierades genom reklaminkomster. Dessa reklaminkomster utgör i dag huvudkanalens enda inkomstkälla, bortsett från överskottet från de kommersiella kanalerna. TV2 har i dag inte rätt att ta ut abonnemangsavgifter för sin huvudkanal. |
| --- | --- |

(18)

Nuvarande affärsmodell: TV2:s huvudkanal finansierades tidigare genom licensavgifter och reklaminkomster. Även om de regionala kanalerna fortfarande delvis finansieras på detta sätt, upphörde huvudkanalen att finansieras genom licensavgifter i juli 2004, varefter den endast finansierades genom reklaminkomster. Dessa reklaminkomster utgör i dag huvudkanalens enda inkomstkälla, bortsett från överskottet från de kommersiella kanalerna. TV2 har i dag inte rätt att ta ut abonnemangsavgifter för sin huvudkanal.

| (19) | Public service-skyldigheter: TV2 har enligt § 38 a första stycket i radio- og fjernsynsloven (radio- och tv-lagen) en public service-skyldighet. I denna lag fastställs att ”public service-programverksamheten ska utövas för hela befolkningen enligt de principer som anges i § 10”. Dessa överordnade skyldigheter kompletteras av mer detaljerade beskrivningar i public service-tillståndet och tillägg till detta. |
| --- | --- |

(19)

Public service-skyldigheter: TV2 har enligt § 38 a första stycket i radio- og fjernsynsloven (radio- och tv-lagen) en public service-skyldighet. I denna lag fastställs att ”public service-programverksamheten ska utövas för hela befolkningen enligt de principer som anges i § 10”. Dessa överordnade skyldigheter kompletteras av mer detaljerade beskrivningar i public service-tillståndet och tillägg till detta.

| (20) | Kommissionen godtog (9) att TV2:s huvudkanal uppfyller en public service-skyldighet, vilket bekräftades av förstainstansrätten (10). TV 2:s public service-verksamhet står för mer än [...] (11) av TV2:s kostnader (12). |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen godtog (9) att TV2:s huvudkanal uppfyller en public service-skyldighet, vilket bekräftades av förstainstansrätten (10). TV 2:s public service-verksamhet står för mer än [...] (11) av TV2:s kostnader (12).

| (21) | TV2:s huvudkanal har dessutom en public service-skyldighet att sända regionala program i enlighet med punkt 2.5 i TV2:s public service-tillstånd (13). Det regionala innehållet produceras av TV2:s regionala stationer. De åtta regionala stationerna är fristående från TV2. De regleras genom § 31 och följande paragrafer i radio- og fjernsynsloven (14). Ett representantskap, vars sammansättning utgör en allsidig representation av det regionala kultur- och samhällslivet, är knutet till var och en av de åtta regionala TV2-stationerna. TV2 får inte sitta med i detta representantskap. Enlig § 31 och följande paragrafer i radio- og fjernsynsloven ska de regionala verksamheterna utöva public service-verksamhet och främja innehåll med regional anknytning i sitt programutbud. Deras verksamhet finansieras primärt genom licensavgifter (15). TV2 har en skyldighet att sända dessa regionala program i ”fönster” i TV2:s normala programflöde (16). TV2 har inget inflytande på det valda tv-formatet för att t.ex. säkra ett sammanhang med de generella tv-programmen på huvudkanalen. Mellan de nationella och regionala programmen sänder TV2 reklam riktad mot den regionala marknaden, och mottar reklaminkomster för detta. |
| --- | --- |

(21)

TV2:s huvudkanal har dessutom en public service-skyldighet att sända regionala program i enlighet med punkt 2.5 i TV2:s public service-tillstånd (13). Det regionala innehållet produceras av TV2:s regionala stationer. De åtta regionala stationerna är fristående från TV2. De regleras genom § 31 och följande paragrafer i radio- og fjernsynsloven (14). Ett representantskap, vars sammansättning utgör en allsidig representation av det regionala kultur- och samhällslivet, är knutet till var och en av de åtta regionala TV2-stationerna. TV2 får inte sitta med i detta representantskap. Enlig § 31 och följande paragrafer i radio- og fjernsynsloven ska de regionala verksamheterna utöva public service-verksamhet och främja innehåll med regional anknytning i sitt programutbud. Deras verksamhet finansieras primärt genom licensavgifter (15). TV2 har en skyldighet att sända dessa regionala program i ”fönster” i TV2:s normala programflöde (16). TV2 har inget inflytande på det valda tv-formatet för att t.ex. säkra ett sammanhang med de generella tv-programmen på huvudkanalen. Mellan de nationella och regionala programmen sänder TV2 reklam riktad mot den regionala marknaden, och mottar reklaminkomster för detta.

| (22) | Must carry-skyldighet: I enlighet med § 6 i radio- og fjernsynsloven omfattas huvudkanalen i dag av en s.k. must carry-skyldighet. Detta innebär att SMATV-distributörer (inklusive kommersiella kabel-tv-distributörer), måste vidaresända de kanaler som anges i den bestämmelsen (dvs. TV2 och DR) i alla sina programpaket (17).
  TV-distributörer som använder satellit som distributörsplattform var inte skyldiga att inkludera TV2:s huvudkanal i sina programpaket, men valde ändå att göra detta eftersom kanalen är så pass populär (18). |
| --- | --- |

(22)

Must carry-skyldighet: I enlighet med § 6 i radio- og fjernsynsloven omfattas huvudkanalen i dag av en s.k. must carry-skyldighet. Detta innebär att SMATV-distributörer (inklusive kommersiella kabel-tv-distributörer), måste vidaresända de kanaler som anges i den bestämmelsen (dvs. TV2 och DR) i alla sina programpaket (17).

TV-distributörer som använder satellit som distributörsplattform var inte skyldiga att inkludera TV2:s huvudkanal i sina programpaket, men valde ändå att göra detta eftersom kanalen är så pass populär (18).

| (23) | TV-distribution i Danmark: I dag distribueras tv i Danmark på fem olika sätt, som baseras på alternativa metoder för att ta emot tv-signaler. Det rör sig om distribution via kabel-tv (distributörer YouSee och Stofa), SMATV (lokal kabel-tv), satellit-tv (Viasat och Canal Digital), bredbands-tv (IPTV) och marksänd tv. Den 1 november 2009 släcktes det markbundna analoga tv-nätet ner och det danska marksända tv-nätet digitaliserades. Företaget Boxer vann upphandlingen och utsågs till s.k. gatekeeper och betal-tv-operatör i det danska digitala marknätet. För närvarande är TV2:s huvudkanal en okodad kanal, dvs. gratis för alla som vill se den (19). |
| --- | --- |

(23)

TV-distribution i Danmark: I dag distribueras tv i Danmark på fem olika sätt, som baseras på alternativa metoder för att ta emot tv-signaler. Det rör sig om distribution via kabel-tv (distributörer YouSee och Stofa), SMATV (lokal kabel-tv), satellit-tv (Viasat och Canal Digital), bredbands-tv (IPTV) och marksänd tv. Den 1 november 2009 släcktes det markbundna analoga tv-nätet ner och det danska marksända tv-nätet digitaliserades. Företaget Boxer vann upphandlingen och utsågs till s.k. gatekeeper och betal-tv-operatör i det danska digitala marknätet. För närvarande är TV2:s huvudkanal en okodad kanal, dvs. gratis för alla som vill se den (19).

| (24) | TV2:s verksamhet: TV2 är primärt aktiv inom sändningsverksamhet och försäljning av tv-reklam. TV2 köper och säljer också audiovisuella rättigheter på internationella marknader (t.ex. fotbolls-EM 2008 eller de olympiska spelen) som kanalen själv kan sända eller sälja vidare. TV2 är nästan uteslutande verksam på tv-marknaden och andra medierelaterade marknader i Danmark. TV2:s huvudkanal är, tillsammans med Danmarks Radio (ett statsägt företag som uteslutande finansieras genom tv-licenser och har två public service-kanaler), den största tv-kanalen.
  TV2:s huvudkanal konkurrerar i dag på tv-reklammarknaden med till exempel Viasats kanaler TV3 och TV3+. Viasat ägs av den svenska koncernen Modern Times Group A/S (MTG), som också är en aktiv satellitdistributör. TV2 konkurrerar också om reklaminkomster med SBS A/S, som ägs av tyska ProSiebenSat. TV2:s betal-tv-kanaler, t.ex. TV2 Zulu och TV2 Charlie, konkurrerar med andra kommersiella kanaler på grossistmarknaden för distribution av betal-tv-paket. |
| --- | --- |

(24)

TV2:s verksamhet: TV2 är primärt aktiv inom sändningsverksamhet och försäljning av tv-reklam. TV2 köper och säljer också audiovisuella rättigheter på internationella marknader (t.ex. fotbolls-EM 2008 eller de olympiska spelen) som kanalen själv kan sända eller sälja vidare. TV2 är nästan uteslutande verksam på tv-marknaden och andra medierelaterade marknader i Danmark. TV2:s huvudkanal är, tillsammans med Danmarks Radio (ett statsägt företag som uteslutande finansieras genom tv-licenser och har två public service-kanaler), den största tv-kanalen.

TV2:s huvudkanal konkurrerar i dag på tv-reklammarknaden med till exempel Viasats kanaler TV3 och TV3+. Viasat ägs av den svenska koncernen Modern Times Group A/S (MTG), som också är en aktiv satellitdistributör. TV2 konkurrerar också om reklaminkomster med SBS A/S, som ägs av tyska ProSiebenSat. TV2:s betal-tv-kanaler, t.ex. TV2 Zulu och TV2 Charlie, konkurrerar med andra kommersiella kanaler på grossistmarknaden för distribution av betal-tv-paket.

| (25) | Kommersiella verksamheter: TV2 driver en rad kommersiella kanaler som faller utanför public service-uppdraget, t.ex. TV2 Zulu, TV2 Charlie, TV2 Film och TV2 News. TV2 äger dessutom 50 % av TV2 Sports. TV2 Zulu, TV2 Charlie och TV2 News finansieras genom abonnemangsavgifter och reklaminkomster, medan TV2 Film uteslutande finansieras genom abonnemangsavgifter. |
| --- | --- |

(25)

Kommersiella verksamheter: TV2 driver en rad kommersiella kanaler som faller utanför public service-uppdraget, t.ex. TV2 Zulu, TV2 Charlie, TV2 Film och TV2 News. TV2 äger dessutom 50 % av TV2 Sports. TV2 Zulu, TV2 Charlie och TV2 News finansieras genom abonnemangsavgifter och reklaminkomster, medan TV2 Film uteslutande finansieras genom abonnemangsavgifter.

| (26) | Såsom Danmark (20) och TV2 Danmark A/S samt konkurrenten Viasat (21) medgett är driften av huvudkanalen en grundläggande förutsättning för att uppnå de inkomster som genereras av de kommersiella kanalerna. |
| --- | --- |

(26)

Såsom Danmark (20) och TV2 Danmark A/S samt konkurrenten Viasat (21) medgett är driften av huvudkanalen en grundläggande förutsättning för att uppnå de inkomster som genereras av de kommersiella kanalerna.

| (27) | Sedan 2001 har TV2 haft skyldighet att föra separata räkenskaper för sin kommersiella verksamhet och sin public service-verksamhet, se kungörelse nr 740 (22). Räkenskaperna granskas av externa revisorer. |
| --- | --- |

(27)

Sedan 2001 har TV2 haft skyldighet att föra separata räkenskaper för sin kommersiella verksamhet och sin public service-verksamhet, se kungörelse nr 740 (22). Räkenskaperna granskas av externa revisorer.

| (28) | Annan verksamhet: TV2 Danmark A/S äger även flera dotterbolag och har flera tv-relaterade joint ventures, bland annat inom programinnehåll och radio, och ägde tidigare också ett sändningsnät (Broadcast Service Denmark (BDS), DTT/Digi-TV, 4M och Fordelingsnet) tillsammans med DR. Enligt information från Danmark är Broadcast Service Denmark den ledande danska nätoperatören när det gäller planering, etablering, drift och service av sändningsnäten. Sändningsnätet ägdes gemensamt av Danske Radio och TV2 direkt eller genom gemensamt ägda partnerskap (Fordelingsnet, 4M, Digi-TV). TV2 har emellertid som ett led i sin omstrukturering sålt sina aktier i detta nät. |
| --- | --- |

(28)

Annan verksamhet: TV2 Danmark A/S äger även flera dotterbolag och har flera tv-relaterade joint ventures, bland annat inom programinnehåll och radio, och ägde tidigare också ett sändningsnät (Broadcast Service Denmark (BDS), DTT/Digi-TV, 4M och Fordelingsnet) tillsammans med DR. Enligt information från Danmark är Broadcast Service Denmark den ledande danska nätoperatören när det gäller planering, etablering, drift och service av sändningsnäten. Sändningsnätet ägdes gemensamt av Danske Radio och TV2 direkt eller genom gemensamt ägda partnerskap (Fordelingsnet, 4M, Digi-TV). TV2 har emellertid som ett led i sin omstrukturering sålt sina aktier i detta nät.

| (29) | Nationella konkurrensärenden som rör TV2: Kommissionen konstaterar att de danska konkurrensmyndigheterna håller på att undersöka TV2:s agerande på reklammarknaden. I sitt avgörande av den 21 december 2005 fann Konkurrencerådet att TV2 hade överträtt artikel 102 i EUF-fördraget och motsvarande nationella lagregler genom att använda lojalitetsskapande rabatter på reklammarknaden. Detta avgörande upphävdes av Konkurrenceankenævnet (överklagandeinstans i konkurrensärenden) den 1 november 2006, men bekräftades senare efter ett överklagande till Danmarks Østre Landsret (östra hovrätt) den 22 juni 2009. Den senare domen överklagades till Højesteret (högsta domstolen) som bekräftade Landsrettens dom den 18 mars 2011. Ärendet följde på ett tidigare ärende från den 29 november 2000 där Konkurrencerådet fann att TV2:s rabatter under 2000 utgjorde ett missbruk av dominerande ställning. |
| --- | --- |

(29)

Nationella konkurrensärenden som rör TV2: Kommissionen konstaterar att de danska konkurrensmyndigheterna håller på att undersöka TV2:s agerande på reklammarknaden. I sitt avgörande av den 21 december 2005 fann Konkurrencerådet att TV2 hade överträtt artikel 102 i EUF-fördraget och motsvarande nationella lagregler genom att använda lojalitetsskapande rabatter på reklammarknaden. Detta avgörande upphävdes av Konkurrenceankenævnet (överklagandeinstans i konkurrensärenden) den 1 november 2006, men bekräftades senare efter ett överklagande till Danmarks Østre Landsret (östra hovrätt) den 22 juni 2009. Den senare domen överklagades till Højesteret (högsta domstolen) som bekräftade Landsrettens dom den 18 mars 2011. Ärendet följde på ett tidigare ärende från den 29 november 2000 där Konkurrencerådet fann att TV2:s rabatter under 2000 utgjorde ett missbruk av dominerande ställning.

III.   ANDRA PÅGÅENDE RÄTTSPROCESSER SOM RÖR TV2

| (30) | Det offentliga stödet till TV2:s verksamhet före omvandlingen till ett aktiebolag och den efterföljande rekapitaliseringen var föremål för kommissionsbeslut av den 19 maj 2004 respektive den 2 februari 2005 (23). I det första beslutet ålade kommissionen Danmark att kräva tillbaka 628,1 miljoner danska kronor i oförenligt stöd från TV2. Danmark krävde tillbaka stödet från stödmottagaren med ränta, och fick tillbaka ett belopp på 1 050 miljoner danska kronor från TV2. Det andra beslutet föranledde inga invändningar mot rekapitaliseringen, som bestod av ett kapitaltillskott om 440 miljoner danska kronor och en omvandling av ett statligt lån om 394 miljoner danska kronor till kapital, i fråga om dess förenlighet med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(30)

Det offentliga stödet till TV2:s verksamhet före omvandlingen till ett aktiebolag och den efterföljande rekapitaliseringen var föremål för kommissionsbeslut av den 19 maj 2004 respektive den 2 februari 2005 (23). I det första beslutet ålade kommissionen Danmark att kräva tillbaka 628,1 miljoner danska kronor i oförenligt stöd från TV2. Danmark krävde tillbaka stödet från stödmottagaren med ränta, och fick tillbaka ett belopp på 1 050 miljoner danska kronor från TV2. Det andra beslutet föranledde inga invändningar mot rekapitaliseringen, som bestod av ett kapitaltillskott om 440 miljoner danska kronor och en omvandling av ett statligt lån om 394 miljoner danska kronor till kapital, i fråga om dess förenlighet med den gemensamma marknaden.

| (31) | Den 22 oktober 2008 ogiltigförklarade förstainstansrätten kommissionens beslut om återkrav (24). Den 24 september 2009 (25) utfärdade förstainstansrätten ett beslut avseende beslutet om kapitaltillskott, i vilket den slog fast att det saknades anledning att döma i saken, eftersom beslutet om kapitaltillskott – som grundades på beslutet om återbetalning – grundades på premisser som inte längre existerade och att det därför inte längre fanns anledning att döma i saken. Rätten fann att de två besluten utgjorde två aspekter av samma rättsfråga. |
| --- | --- |

(31)

Den 22 oktober 2008 ogiltigförklarade förstainstansrätten kommissionens beslut om återkrav (24). Den 24 september 2009 (25) utfärdade förstainstansrätten ett beslut avseende beslutet om kapitaltillskott, i vilket den slog fast att det saknades anledning att döma i saken, eftersom beslutet om kapitaltillskott – som grundades på beslutet om återbetalning – grundades på premisser som inte längre existerade och att det därför inte längre fanns anledning att döma i saken. Rätten fann att de två besluten utgjorde två aspekter av samma rättsfråga.

| (32) | Kommissionens undersökning med avseende på det ovan nämnda ärendet har pågått parallellt med detta förfarande och kommissionens beslut i det ovan nämnda ärendet kommer att antas samtidigt med det föreliggande beslutet. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionens undersökning med avseende på det ovan nämnda ärendet har pågått parallellt med detta förfarande och kommissionens beslut i det ovan nämnda ärendet kommer att antas samtidigt med det föreliggande beslutet.

IV.   OMSTRUKTURERINGSPLANEN

1.   Bakgrund till den ursprungliga omstruktureringsplanen

| (33) | Som anges i kommissionens beslut om att godkänna undsättningsstödet på 1 000 miljoner danska kronor hade TV2 Danmark allvarliga likviditetsproblem under 2008 till följd av omfattande investeringar, särskilt i samband med radioverksamhet, lägre än förväntade reklaminkomster och större räntekostnader. Dessa likviditetsbehov kunde inte täckas genom att skaffa de nödvändiga lånen från privata långivare (banker). Efter beslutet om undsättningsstöd anmälde Danmark en omstruktureringsplan inom den tidsfrist på sex månader som fastställs i riktlinjerna. |
| --- | --- |

(33)

Som anges i kommissionens beslut om att godkänna undsättningsstödet på 1 000 miljoner danska kronor hade TV2 Danmark allvarliga likviditetsproblem under 2008 till följd av omfattande investeringar, särskilt i samband med radioverksamhet, lägre än förväntade reklaminkomster och större räntekostnader. Dessa likviditetsbehov kunde inte täckas genom att skaffa de nödvändiga lånen från privata långivare (banker). Efter beslutet om undsättningsstöd anmälde Danmark en omstruktureringsplan inom den tidsfrist på sex månader som fastställs i riktlinjerna.

| (34) | Den omstruktureringsplan som anmäldes till kommissionen den 4 februari 2009 lades fram efter en överenskommelse mellan en bred majoritet av de danska politiska partierna om ett tillägg till medieavtalet för 2007–2010, som offentliggjordes den 9 januari 2009. |
| --- | --- |

(34)

Den omstruktureringsplan som anmäldes till kommissionen den 4 februari 2009 lades fram efter en överenskommelse mellan en bred majoritet av de danska politiska partierna om ett tillägg till medieavtalet för 2007–2010, som offentliggjordes den 9 januari 2009.

| (35) | I sin anmälan av den 4 februari 2009 anmälde Danmark en rad omstruktureringsåtgärder, eftersom Danmark ansåg att de problem med kortfristig likviditet och skuldsättning som fastställdes i kommissionens beslut om undsättningsstöd fortfarande fanns kvar. Dessa problem var anledningen till att TV2 Danmark A/S betraktades som ett företag i svårigheter i den mening som avses i riktlinjerna (26), vilket kommissionen i sitt beslut att inleda förfarandet inte såg några skäl att avvika från, och vilket enligt Danmark fortfarande gäller även efter det undsättningsstöd som TV2 mottagit. Detta framgår tydligt av uppgifterna i kommissionens beslut att inleda det formella granskningsförfarandet (27). |
| --- | --- |

(35)

I sin anmälan av den 4 februari 2009 anmälde Danmark en rad omstruktureringsåtgärder, eftersom Danmark ansåg att de problem med kortfristig likviditet och skuldsättning som fastställdes i kommissionens beslut om undsättningsstöd fortfarande fanns kvar. Dessa problem var anledningen till att TV2 Danmark A/S betraktades som ett företag i svårigheter i den mening som avses i riktlinjerna (26), vilket kommissionen i sitt beslut att inleda förfarandet inte såg några skäl att avvika från, och vilket enligt Danmark fortfarande gäller även efter det undsättningsstöd som TV2 mottagit. Detta framgår tydligt av uppgifterna i kommissionens beslut att inleda det formella granskningsförfarandet (27).

| (36) | Senare under förfarandet, och särskilt för att bemöta de synpunkter som inkommit från tredje parter, lämnade Danmark en ytterligare uppdaterad PWC-undersökning om TV2:s finansiella situation. De uppdaterade uppgifterna sammanfattas i tabellen nedan (28).

  Utvecklingen av nyckeltal för TV2 Danmark A/S










  miljoner danska kronor |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| Resultat före skatt | 142 | – 213 | 18 | –28 |
| Omsättning | 1 980 | 2 251 | 2 206 | 2 029 |
| Kassflöde (netto) | 79 | – 550 | –73 | –60 |
| Räntebärande nettoskuld | 232 | 564 | 622 | 659 |
| Räntekostnader (netto) | 10 | 19 | 41 | 31 |
| Nettotillgångsvärde | 815 | 598 | 616 | 601 |

(36)

Senare under förfarandet, och särskilt för att bemöta de synpunkter som inkommit från tredje parter, lämnade Danmark en ytterligare uppdaterad PWC-undersökning om TV2:s finansiella situation. De uppdaterade uppgifterna sammanfattas i tabellen nedan (28).

Utvecklingen av nyckeltal för TV2 Danmark A/S

miljoner danska kronor

2006

2007

2008

2009

Resultat före skatt

142

– 213

18

–28

Omsättning

1 980

2 251

2 206

2 029

Kassflöde (netto)

79

– 550

–73

–60

Räntebärande nettoskuld

232

564

622

659

Räntekostnader (netto)

10

19

41

31

Nettotillgångsvärde

815

598

616

601

Enligt Danmark beror TV2:s problem bland annat på en allt mer olönsam public service-kanal (29) utan en hållbar affärsmodell, och på förluster till följd av misslyckade investeringar.

| (37) | Förluster: Till följd av lägre än budgeterade reklaminkomster i kombination med en rad dåliga investeringar (framför allt TV2 Radio) redovisade TV2 Danmark A/S betydande förluster 2007 (214 miljoner danska kronor, avkastning på eget kapital - 36 %). I slutet av mars 2008 pekade finansprognosen för 2008 dessutom mot ytterligare en förlust före skatt på upp till [...] miljoner danska kronor, även om prognosen ansågs mycket känslig för utvecklingen på reklammarknaden. Företaget gick även med förlust 2009. |
| --- | --- |

(37)

Förluster: Till följd av lägre än budgeterade reklaminkomster i kombination med en rad dåliga investeringar (framför allt TV2 Radio) redovisade TV2 Danmark A/S betydande förluster 2007 (214 miljoner danska kronor, avkastning på eget kapital - 36 %). I slutet av mars 2008 pekade finansprognosen för 2008 dessutom mot ytterligare en förlust före skatt på upp till [...] miljoner danska kronor, även om prognosen ansågs mycket känslig för utvecklingen på reklammarknaden. Företaget gick även med förlust 2009.

| (38) | Omsättning/marknadsandel: TV2:s huvudkanal tappade marknadsandelar under flera år före undsättningsstödet, och har gjort så fram till i dag. Det faktum att TV2:s historiskt affärsmässiga fördel försvann vid övergången från marksänd analog tv till marksänd digital tv har sedan november 2009 skapat mer lika distributionsmöjligheter. Upphävandet av must carry-skyldigheten (se skäl 52 nedan) förväntas leda till ytterligare förluster av marknadsandelar. Mellan 2003 och 2009 hade den ”kommersiella” marknadsandelen för TV2:s huvudkanal (21–50-åringar, som är den ekonomiskt mest intressanta tittargruppen) redan minskat med 19 %, från 56,2 % till 45,6 % (30). TV2:s kommersiella marknadsandel förväntas uppgå till [...] % 2013 (31). |
| --- | --- |

(38)

Omsättning/marknadsandel: TV2:s huvudkanal tappade marknadsandelar under flera år före undsättningsstödet, och har gjort så fram till i dag. Det faktum att TV2:s historiskt affärsmässiga fördel försvann vid övergången från marksänd analog tv till marksänd digital tv har sedan november 2009 skapat mer lika distributionsmöjligheter. Upphävandet av must carry-skyldigheten (se skäl 52 nedan) förväntas leda till ytterligare förluster av marknadsandelar. Mellan 2003 och 2009 hade den ”kommersiella” marknadsandelen för TV2:s huvudkanal (21–50-åringar, som är den ekonomiskt mest intressanta tittargruppen) redan minskat med 19 %, från 56,2 % till 45,6 % (30). TV2:s kommersiella marknadsandel förväntas uppgå till [...] % 2013 (31).

| (39) | Stigande skuldsättningsgrad/negativt kassaflöde/ökande räntekostnader: Som framgår av tabellen ovan ökade TV2 Danmark A/S:s räntebärande nettoskuld stadigt från 232 miljoner danska kronor 2006 till 622 miljoner danska kronor 2008 (innan sändningsnätet såldes och en större del av skulden återbetalades var den räntebärande nettoskulden budgeterad till [...] miljoner danska kronor 2010). Tabellen visar dessutom att TV2 Danmark A/S hade ett negativt kassaflöde, en stigande skuldsättningsgrad, ökande räntekostnader och ett sjunkande värde på nettotillgångarna under perioden 31 december 2006–31 december 2009. |
| --- | --- |

(39)

Stigande skuldsättningsgrad/negativt kassaflöde/ökande räntekostnader: Som framgår av tabellen ovan ökade TV2 Danmark A/S:s räntebärande nettoskuld stadigt från 232 miljoner danska kronor 2006 till 622 miljoner danska kronor 2008 (innan sändningsnätet såldes och en större del av skulden återbetalades var den räntebärande nettoskulden budgeterad till [...] miljoner danska kronor 2010). Tabellen visar dessutom att TV2 Danmark A/S hade ett negativt kassaflöde, en stigande skuldsättningsgrad, ökande räntekostnader och ett sjunkande värde på nettotillgångarna under perioden 31 december 2006–31 december 2009.

| (40) | Analys av bästa/värsta scenario: Den ursprungliga omstruktureringsplanen innehåller ett grundscenario, ett scenario med värsta tänkbara utfall och ett scenario med bästa tänkbara utfall med känslighetsberäkningar. Den bygger på externa marknadsprognoser (som sammanställts av PriceWaterhouseCoopers). Scenarierna omfattar prognoser för BNP-tillväxten i fasta priser, från vilken man härlett en beräknad tillväxt (eller tillbakagång) på tv-reklammarknaden som, tillsammans med prognoser för marknadsandelar, använts för att göra prognoser över TV2:s reklaminkomster. I grundscenariot föreligger en måttlig BNP-tillväxt på ([...] % för 2009 och 2010, på [...] % för 2011 och på [...] % för 2012). Marknaden för tv-reklam kommer enligt prognoserna att [...] mellan 2009 och 2012, från [...] miljoner danska kronor till [...] miljoner danska kronor under den perioden ([...] %). Det värsta scenariot inbegriper en mindre positiv BNP-tillväxt i fasta priser (nolltillväxt 2009 och 2010 och en tillväxt på [...] % och [...] % 2011 respektive 2012), och [...] i reklamutgifterna från [...] miljoner danska kronor 2009 till [...] miljoner danska kronor 2012 ([...] %). Det bästa scenariot baseras på en något högre BNP-tillväxt än i grundscenariot och därmed på en svag tillväxt på tv-reklammarknaden från [...] miljoner danska kronor 2009 till [...] miljoner danska kronor 2012 ([...] %). I kombination med en förväntad förlust av marknadsandelar beräknades TV2:s reklaminkomster att [...] med [...] %, [...] % och [...] % i grundscenariot, det värsta scenariot respektive det bästa scenariot under perioden 2009–2012, vilket motsvarar en [...] på [...] %, [...] % respektive [...] %. |
| --- | --- |

(40)

Analys av bästa/värsta scenario: Den ursprungliga omstruktureringsplanen innehåller ett grundscenario, ett scenario med värsta tänkbara utfall och ett scenario med bästa tänkbara utfall med känslighetsberäkningar. Den bygger på externa marknadsprognoser (som sammanställts av PriceWaterhouseCoopers). Scenarierna omfattar prognoser för BNP-tillväxten i fasta priser, från vilken man härlett en beräknad tillväxt (eller tillbakagång) på tv-reklammarknaden som, tillsammans med prognoser för marknadsandelar, använts för att göra prognoser över TV2:s reklaminkomster. I grundscenariot föreligger en måttlig BNP-tillväxt på ([...] % för 2009 och 2010, på [...] % för 2011 och på [...] % för 2012). Marknaden för tv-reklam kommer enligt prognoserna att [...] mellan 2009 och 2012, från [...] miljoner danska kronor till [...] miljoner danska kronor under den perioden ([...] %). Det värsta scenariot inbegriper en mindre positiv BNP-tillväxt i fasta priser (nolltillväxt 2009 och 2010 och en tillväxt på [...] % och [...] % 2011 respektive 2012), och [...] i reklamutgifterna från [...] miljoner danska kronor 2009 till [...] miljoner danska kronor 2012 ([...] %). Det bästa scenariot baseras på en något högre BNP-tillväxt än i grundscenariot och därmed på en svag tillväxt på tv-reklammarknaden från [...] miljoner danska kronor 2009 till [...] miljoner danska kronor 2012 ([...] %). I kombination med en förväntad förlust av marknadsandelar beräknades TV2:s reklaminkomster att [...] med [...] %, [...] % och [...] % i grundscenariot, det värsta scenariot respektive det bästa scenariot under perioden 2009–2012, vilket motsvarar en [...] på [...] %, [...] % respektive [...] %.

| (41) | TV2:s reklaminkomster har som ett (geometriskt) genomsnitt ökat med 1,9 % under perioden 1999–2009, med en standardavvikelse på 12 % (32). Med hänsyn till den konjunkturkänslighet som präglar TV2:s reklaminkomster och de allmänna ekonomiska utsikterna vid tidpunkten för bedömningen, kan därför dessa PWC-prognoser för perioden 2009–2012 inte avvisas som orimliga. |
| --- | --- |

(41)

TV2:s reklaminkomster har som ett (geometriskt) genomsnitt ökat med 1,9 % under perioden 1999–2009, med en standardavvikelse på 12 % (32). Med hänsyn till den konjunkturkänslighet som präglar TV2:s reklaminkomster och de allmänna ekonomiska utsikterna vid tidpunkten för bedömningen, kan därför dessa PWC-prognoser för perioden 2009–2012 inte avvisas som orimliga.

| (42) | PWC-rapporten uppdaterades i september 2009 för att ta hänsyn till de senaste förväntningarna på reklaminkomster, då även ett sämre scenario än det som förväntades i grundscenariot lades till (33). Jämfört med 2008 föll tv-reklammarknaden med 18,7 % 2009 (34). TV2:s reklaminkomster minskade med 4 % 2008 (från 1 667 miljoner danska kronor till 1 597 miljoner danska kronor) och med ytterligare 24 % 2009 (från 1 597 miljoner danska kronor till 1 220 miljoner danska kronor) (35). |
| --- | --- |

(42)

PWC-rapporten uppdaterades i september 2009 för att ta hänsyn till de senaste förväntningarna på reklaminkomster, då även ett sämre scenario än det som förväntades i grundscenariot lades till (33). Jämfört med 2008 föll tv-reklammarknaden med 18,7 % 2009 (34). TV2:s reklaminkomster minskade med 4 % 2008 (från 1 667 miljoner danska kronor till 1 597 miljoner danska kronor) och med ytterligare 24 % 2009 (från 1 597 miljoner danska kronor till 1 220 miljoner danska kronor) (35).

| (43) | Danmark gör gällande att TV2:s svårigheter beror på skulder som uppstått till följd av omfattande investeringar åren innan, osäkerhet över utfallet av det pågående statsstödsärende som rör TV2 och inte minst en affärsmodell för public service-kanalen som uteslutande baseras på reklaminkomster. Särskilt radioverksamheten har medfört betydande förluster sedan starten 2007. I april 2008 beslutade man att lägga ner radioverksamheten. |
| --- | --- |

(43)

Danmark gör gällande att TV2:s svårigheter beror på skulder som uppstått till följd av omfattande investeringar åren innan, osäkerhet över utfallet av det pågående statsstödsärende som rör TV2 och inte minst en affärsmodell för public service-kanalen som uteslutande baseras på reklaminkomster. Särskilt radioverksamheten har medfört betydande förluster sedan starten 2007. I april 2008 beslutade man att lägga ner radioverksamheten.

| (44) | Brist på extern finansiering från banker: Omstruktureringsplanen tar hänsyn till de tvivel som TV2:s banker har med avseende på huvudkanalens nuvarande affärsmodell och i fråga om utfallet av de pågående rättsprocesserna om tidigare statligt stöd till TV2. Omstruktureringsplanen begränsar bankernas riskexponering gentemot företaget genom ytterligare minskningar av befintliga lån eller kreditfaciliteter. Danmark har lagt fram bevis för att den 22 april 2009, efter offentliggörandet av företagets räkenskaper, framförde företagets viktigaste bank, [...] att man ville minska sitt lån och sin kreditfacilitet till företaget (36). |
| --- | --- |

(44)

Brist på extern finansiering från banker: Omstruktureringsplanen tar hänsyn till de tvivel som TV2:s banker har med avseende på huvudkanalens nuvarande affärsmodell och i fråga om utfallet av de pågående rättsprocesserna om tidigare statligt stöd till TV2. Omstruktureringsplanen begränsar bankernas riskexponering gentemot företaget genom ytterligare minskningar av befintliga lån eller kreditfaciliteter. Danmark har lagt fram bevis för att den 22 april 2009, efter offentliggörandet av företagets räkenskaper, framförde företagets viktigaste bank, [...] att man ville minska sitt lån och sin kreditfacilitet till företaget (36).

| (45) | TV2 hade svårt att inteckna sin fastighet i Odense och meddelade att inte bara byggnadernas värde utan även det möjliga inteckningsbeloppet hade minskat (37). Det slutade med att TV2 lyckades få ett lån på 80 miljoner danska kronor från Nordea, vilket var mindre än förväntat. Danmark lämnade senare uppdaterad information avseende bankernas bristande intresse att bevilja kommersiella lån. Av denna information framgår det att ingen av de banker som kontaktades ([...], [...], [...] och [...]) ansåg att TV2 var kreditvärdigt. Detta sades bero på förväntningar på utvecklingen på reklammarknaden, som är TV2:s enda inkomstkälla. Man ifrågasatte TV2:s intjäningsförmåga, men även de pågående rättsprocesserna betraktades som en riskfaktor (38). |
| --- | --- |

(45)

TV2 hade svårt att inteckna sin fastighet i Odense och meddelade att inte bara byggnadernas värde utan även det möjliga inteckningsbeloppet hade minskat (37). Det slutade med att TV2 lyckades få ett lån på 80 miljoner danska kronor från Nordea, vilket var mindre än förväntat. Danmark lämnade senare uppdaterad information avseende bankernas bristande intresse att bevilja kommersiella lån. Av denna information framgår det att ingen av de banker som kontaktades ([...], [...], [...] och [...]) ansåg att TV2 var kreditvärdigt. Detta sades bero på förväntningar på utvecklingen på reklammarknaden, som är TV2:s enda inkomstkälla. Man ifrågasatte TV2:s intjäningsförmåga, men även de pågående rättsprocesserna betraktades som en riskfaktor (38).

2.   Beskrivning av den ursprungligen anmälda omstruktureringsplanen och ändringar

| (46) | Den anmälda omstruktureringsplanen för TV2 gäller mellan den 4 februari 2009 och den 31 december 2012. Den syftar till att åtgärda TV2:s affärssvagheter, särskilt en allt för stor andel kortfristig skuld i balansräkningen och en affärsmodell för public service-kanalen som inte anses vara hållbar på grund av dess beroende av finansiering genom konjunkturkänsliga reklaminkomster. Planen innehöll följande fem huvudkomponenter: i) finansiell omstrukturering med inverkan på balansräkningen, ii) driftsmässig omstrukturering, iii) ny finansiering av public service-kanalen TV2 genom införandet av en ny affärsmodell, iv) stödåtgärder och v) kompensationsåtgärd(er). |
| --- | --- |

(46)

Den anmälda omstruktureringsplanen för TV2 gäller mellan den 4 februari 2009 och den 31 december 2012. Den syftar till att åtgärda TV2:s affärssvagheter, särskilt en allt för stor andel kortfristig skuld i balansräkningen och en affärsmodell för public service-kanalen som inte anses vara hållbar på grund av dess beroende av finansiering genom konjunkturkänsliga reklaminkomster. Planen innehöll följande fem huvudkomponenter: i) finansiell omstrukturering med inverkan på balansräkningen, ii) driftsmässig omstrukturering, iii) ny finansiering av public service-kanalen TV2 genom införandet av en ny affärsmodell, iv) stödåtgärder och v) kompensationsåtgärd(er).

| (47) | De finansiella omstruktureringsåtgärderna skulle huvudsakligen bestå av följande fyra delar: försäljning av 50 % av ägarintresset i sändningsnätet BSD (39), inteckning av företagets huvudkontor i Odense (Kvaegtorvet), som förväntades ge [...] miljoner danska kronor, uppskjutande och minskning av planerade kapitalinvesteringar och avyttring av minoritetsintressen i vissa företag som är verksamma inom angränsande mediesektorer [...], Momondo, [...] och [...]. Dessa åtgärder förväntades inbringa intäkter på över [...] miljoner danska kronor, av vilka en del skulle användas för att minska den kortfristiga upplåningen. |
| --- | --- |

(47)

De finansiella omstruktureringsåtgärderna skulle huvudsakligen bestå av följande fyra delar: försäljning av 50 % av ägarintresset i sändningsnätet BSD (39), inteckning av företagets huvudkontor i Odense (Kvaegtorvet), som förväntades ge [...] miljoner danska kronor, uppskjutande och minskning av planerade kapitalinvesteringar och avyttring av minoritetsintressen i vissa företag som är verksamma inom angränsande mediesektorer [...], Momondo, [...] och [...]. Dessa åtgärder förväntades inbringa intäkter på över [...] miljoner danska kronor, av vilka en del skulle användas för att minska den kortfristiga upplåningen.

| (48) | De driftsmässiga omstruktureringsåtgärderna kompletterar de kostnadsbesparande åtgärder till ett värde av 280 miljoner danska kronor som inleddes redan 2008, och omfattar nedläggningen av East Production och dess integrering i TV2, försäljningen av hela eller delar av TV2:s innehav i [...] och ytterligare kostnadsbesparande åtgärder till ett belopp av 40 miljoner danska kronor. Dessutom har TV2 efter anmälan lyckats införa ytterligare kostnadsbesparingar i en plan som antogs den 30 mars 2009, däribland minskningar av kapitalinvesteringar under 2009 med 30 miljoner danska kronor, samt ytterligare sänkningar av de löpande kostnaderna till ett belopp av 97 miljoner danska kronor (40). |
| --- | --- |

(48)

De driftsmässiga omstruktureringsåtgärderna kompletterar de kostnadsbesparande åtgärder till ett värde av 280 miljoner danska kronor som inleddes redan 2008, och omfattar nedläggningen av East Production och dess integrering i TV2, försäljningen av hela eller delar av TV2:s innehav i [...] och ytterligare kostnadsbesparande åtgärder till ett belopp av 40 miljoner danska kronor. Dessutom har TV2 efter anmälan lyckats införa ytterligare kostnadsbesparingar i en plan som antogs den 30 mars 2009, däribland minskningar av kapitalinvesteringar under 2009 med 30 miljoner danska kronor, samt ytterligare sänkningar av de löpande kostnaderna till ett belopp av 97 miljoner danska kronor (40).

| (49) | En ny finansieringsåtgärd (användaravgift) (41) ska skapa en bredare grundlag för stabila intäkter för public service-kanalen TV2. Beslutet om detta antogs genom en överenskommelse mellan de största politiska partierna den 9 januari 2009 om en ändring av medieavtalet för 2007–2010. |
| --- | --- |

(49)

En ny finansieringsåtgärd (användaravgift) (41) ska skapa en bredare grundlag för stabila intäkter för public service-kanalen TV2. Beslutet om detta antogs genom en överenskommelse mellan de största politiska partierna den 9 januari 2009 om en ändring av medieavtalet för 2007–2010.

| (50) | Uttag av abonnemangsavgifter: För att affärsmodellen för huvudkanalen ska bli hållbar får TV2 från och med den 1 januari 2012 rätt att ta betalt av tittarna, dvs. införa abonnemangsavgifter, för att finansiera public service-kanalen. TV2 kommer dessutom fortsätta att få in reklaminkomster. |
| --- | --- |

(50)

Uttag av abonnemangsavgifter: För att affärsmodellen för huvudkanalen ska bli hållbar får TV2 från och med den 1 januari 2012 rätt att ta betalt av tittarna, dvs. införa abonnemangsavgifter, för att finansiera public service-kanalen. TV2 kommer dessutom fortsätta att få in reklaminkomster.

| (51) | Användaravgifterna kommer att tas ut av distributörerna. Den avgift som tittarna måste betala kommer inte att fastställas av regeringen, utan genom normala affärsförhandlingar mellan TV2 och distributörerna (dvs. för DTT Boxer). TV2 förväntar sig att den månadsavgift som TV2 kommer att kräva av distributören kommer att ligga på omkring 10–12 danska kronor (exkl. moms) per hushåll (42). Införandet av användaravgifter från och med 2012 syftar till att ge de hushåll som i dag har MPEG 2-utrustning, som kan ta emot okodad, dvs. gratis, marksänd digital-tv (DR1, DR2 och TV2), tillräckligt med tid för att byta till utrustning i MPEG 4-format. Danmark förväntar sig att man genom att införa detta inslag i omstruktureringsplanen kommer att återställa TV2:s långsiktiga lönsamhet. TV2 förväntar sig en inkomstökning netto på omkring [...] miljoner danska kronor från användaravgifterna under 2012 (43). |
| --- | --- |

(51)

Användaravgifterna kommer att tas ut av distributörerna. Den avgift som tittarna måste betala kommer inte att fastställas av regeringen, utan genom normala affärsförhandlingar mellan TV2 och distributörerna (dvs. för DTT Boxer). TV2 förväntar sig att den månadsavgift som TV2 kommer att kräva av distributören kommer att ligga på omkring 10–12 danska kronor (exkl. moms) per hushåll (42). Införandet av användaravgifter från och med 2012 syftar till att ge de hushåll som i dag har MPEG 2-utrustning, som kan ta emot okodad, dvs. gratis, marksänd digital-tv (DR1, DR2 och TV2), tillräckligt med tid för att byta till utrustning i MPEG 4-format. Danmark förväntar sig att man genom att införa detta inslag i omstruktureringsplanen kommer att återställa TV2:s långsiktiga lönsamhet. TV2 förväntar sig en inkomstökning netto på omkring [...] miljoner danska kronor från användaravgifterna under 2012 (43).

| (52) | Man kommer inte att anta någon lag som tvingar distributörer att inkludera TV2 i sina paket. Tvärt om kommer den befintliga must carry-skyldigheten att upphävas när användaravgifterna införs (44). Detta framgår av 6 kap. § 38 a andra stycket i den nuvarande radio- og fjernsynsloven, där det fastställs att om kulturministern ger TV2 rätt att ta ut användaravgifter ska must carry-principen upphöra. Must carry-skyldigheten upphör med andra ord automatiskt vid införandet av användaravgifter. Det förväntas att TV2:s huvudkanal i praktiken kommer att distribueras via kabelnät och antennföreningar på samma sätt som i dag. Distributörerna kommer eventuellt att ändra innehållet i sina kanalpaket där TV2 ersätter en befintlig betalkanal. |
| --- | --- |

(52)

Man kommer inte att anta någon lag som tvingar distributörer att inkludera TV2 i sina paket. Tvärt om kommer den befintliga must carry-skyldigheten att upphävas när användaravgifterna införs (44). Detta framgår av 6 kap. § 38 a andra stycket i den nuvarande radio- og fjernsynsloven, där det fastställs att om kulturministern ger TV2 rätt att ta ut användaravgifter ska must carry-principen upphöra. Must carry-skyldigheten upphör med andra ord automatiskt vid införandet av användaravgifter. Det förväntas att TV2:s huvudkanal i praktiken kommer att distribueras via kabelnät och antennföreningar på samma sätt som i dag. Distributörerna kommer eventuellt att ändra innehållet i sina kanalpaket där TV2 ersätter en befintlig betalkanal.

| (53) | Ursprungligen förutsågs undantag från möjligheten att ta ut användaravgifter och att TV2 inte skulle ta betalt av tittare som inte har tillgång till några andra betal-tv-kanaler (det s.k. TV2-alene-kortsystemet). Detta skulle ha inneburit att tittare som endast har tillgång till gratiskanaler fortfarande skulle kunna titta på TV2 utan att behöva betala. Denna möjlighet, som nämndes i ett utkast till förslag från Kulturministeriet av den 18 november 2010, kommer dock inte att genomföras. TV2 kommer därför att från och med 2012 ta betalt av alla tittare som vill ha TV2 för att kunna titta på public service-kanalen. Möjligheten att ta betalt av tittare kräver en ändring av TV2:s tillståndsvillkor, vilket kommer att genomföras av Kulturministeriet. |
| --- | --- |

(53)

Ursprungligen förutsågs undantag från möjligheten att ta ut användaravgifter och att TV2 inte skulle ta betalt av tittare som inte har tillgång till några andra betal-tv-kanaler (det s.k. TV2-alene-kortsystemet). Detta skulle ha inneburit att tittare som endast har tillgång till gratiskanaler fortfarande skulle kunna titta på TV2 utan att behöva betala. Denna möjlighet, som nämndes i ett utkast till förslag från Kulturministeriet av den 18 november 2010, kommer dock inte att genomföras. TV2 kommer därför att från och med 2012 ta betalt av alla tittare som vill ha TV2 för att kunna titta på public service-kanalen. Möjligheten att ta betalt av tittare kräver en ändring av TV2:s tillståndsvillkor, vilket kommer att genomföras av Kulturministeriet.

| (54) | De ursprungligen anmälda stödåtgärderna: I enlighet med den ursprungliga anmälan skulle omstrukturering omfatta följande tre stödåtgärder, till ett belopp av högst 1 375 miljoner danska kronor:






  — | Ett efterställt lån på 300 miljoner danska kronor. |
| --- | --- | --- |

(54)

De ursprungligen anmälda stödåtgärderna: I enlighet med den ursprungliga anmälan skulle omstrukturering omfatta följande tre stödåtgärder, till ett belopp av högst 1 375 miljoner danska kronor:

—

Ett efterställt lån på 300 miljoner danska kronor.

| — | Utfärdandet av en garanti för försäljningen av sändningsnätet till ett förväntat försäljningsbelopp på 475 miljoner danska kronor. |
| --- | --- |

—

Utfärdandet av en garanti för försäljningen av sändningsnätet till ett förväntat försäljningsbelopp på 475 miljoner danska kronor.

| — | En tillfällig kreditfacilitet med ett initialt belopp på 600 miljoner danska kronor om TV2 inte lyckas säkra extern finansiering. |
| --- | --- |

—

En tillfällig kreditfacilitet med ett initialt belopp på 600 miljoner danska kronor om TV2 inte lyckas säkra extern finansiering.

| (55) | Danmark meddelade att räntesatserna och garantiavgifterna skulle motsvara de som gäller för sunda företag. Dessa åtgärder genomfördes aldrig. Närmare upplysningar finns i kommissionens beslut att inleda det formella granskningsförfarandet (45). |
| --- | --- |

(55)

Danmark meddelade att räntesatserna och garantiavgifterna skulle motsvara de som gäller för sunda företag. Dessa åtgärder genomfördes aldrig. Närmare upplysningar finns i kommissionens beslut att inleda det formella granskningsförfarandet (45).

| (56) | Det undsättningsstöd i form av en kreditfacilitet om 1 000 miljoner danska kronor som godkändes genom kommissionens beslut av den 4 augusti 2008 gäller fortfarande. |
| --- | --- |

(56)

Det undsättningsstöd i form av en kreditfacilitet om 1 000 miljoner danska kronor som godkändes genom kommissionens beslut av den 4 augusti 2008 gäller fortfarande.

| (57) | Danmark lämnade upplysningar om omstruktureringskostnaderna och lade i detta avseende fram två olika beräkningsalternativ. För det första anser man att omstruktureringen av TV2 är en finansiell omstrukturering där kostnaderna för att avhjälpa likviditetsbristen de facto är omstruktureringskostnader, dvs. kostnaderna för att säkra lönsamhet på lång sikt. Danmark anser att dessa kostnader, oavsett vilka kostnader det blir tal om, helt och hållet måste betalas av TV2. Danmark utgår nämligen från att vid tidpunkten för kommissionens beslut kommer alla stödåtgärder antingen att inte ha genomförts eller ha återbetalats helt och hållet (46). Danmark framför dessutom att i det särskilda fallet med TV2:s omstrukturering bör även kostnadsbesparingar kunna godkännas som omstruktureringskostnader, eftersom kostnadsbesparingarna inte bara syftar till att öka konkurrenskraften utan även till att – ur ett rent kommersiellt perspektiv – säkra TV2:s ekonomiska bärkraft (47). Alternativt kommer en mer traditionell beräkning av omstruktureringskostnader, där kostnadsbesparingar inte räknas med, att leda till att man fokuserar på de extraordinära engångskostnaderna, som Danmark sätter till [...] miljoner danska kronor för transaktionskostnader i förbindelse med försäljningen av sändningsnätet, kostnaderna i samband med övergången till betal-tv (användaravgifter), advokatkostnader och konsultavgifter samt kostnader för att säga upp anställningsavtal (48). |
| --- | --- |

(57)

Danmark lämnade upplysningar om omstruktureringskostnaderna och lade i detta avseende fram två olika beräkningsalternativ. För det första anser man att omstruktureringen av TV2 är en finansiell omstrukturering där kostnaderna för att avhjälpa likviditetsbristen de facto är omstruktureringskostnader, dvs. kostnaderna för att säkra lönsamhet på lång sikt. Danmark anser att dessa kostnader, oavsett vilka kostnader det blir tal om, helt och hållet måste betalas av TV2. Danmark utgår nämligen från att vid tidpunkten för kommissionens beslut kommer alla stödåtgärder antingen att inte ha genomförts eller ha återbetalats helt och hållet (46). Danmark framför dessutom att i det särskilda fallet med TV2:s omstrukturering bör även kostnadsbesparingar kunna godkännas som omstruktureringskostnader, eftersom kostnadsbesparingarna inte bara syftar till att öka konkurrenskraften utan även till att – ur ett rent kommersiellt perspektiv – säkra TV2:s ekonomiska bärkraft (47). Alternativt kommer en mer traditionell beräkning av omstruktureringskostnader, där kostnadsbesparingar inte räknas med, att leda till att man fokuserar på de extraordinära engångskostnaderna, som Danmark sätter till [...] miljoner danska kronor för transaktionskostnader i förbindelse med försäljningen av sändningsnätet, kostnaderna i samband med övergången till betal-tv (användaravgifter), advokatkostnader och konsultavgifter samt kostnader för att säga upp anställningsavtal (48).

| (58) | Som en kompensationsåtgärd åtog sig TV2 ursprungligen att inte starta några nya tv-kanaler under hela omstruktureringsperioden, dvs. fram till den 31 december 2012. Danmark påpekar att detta är en uppoffring för företaget eftersom nya kanaler skulle göra TV2 mindre beroende av reklaminkomster. I den digitala världen erbjuds tittarna i allt större utsträckning nischkanaler, och TV2 påpekar att företagets konkurrenter håller på att starta nya kanaler. |
| --- | --- |

(58)

Som en kompensationsåtgärd åtog sig TV2 ursprungligen att inte starta några nya tv-kanaler under hela omstruktureringsperioden, dvs. fram till den 31 december 2012. Danmark påpekar att detta är en uppoffring för företaget eftersom nya kanaler skulle göra TV2 mindre beroende av reklaminkomster. I den digitala världen erbjuds tittarna i allt större utsträckning nischkanaler, och TV2 påpekar att företagets konkurrenter håller på att starta nya kanaler.

| (59) | När det gäller omstruktureringsplanens varaktighet, som enligt anmälan löper ut den 31 december 2012, menar de danska myndigheterna att det ligger i TV2:s intresse att ersätta allt statligt stöd i ett så tidigt skede som möjligt, för att omstruktureringsplanen ska kunna upphöra vid en tidigare tidpunkt (49). |
| --- | --- |

(59)

När det gäller omstruktureringsplanens varaktighet, som enligt anmälan löper ut den 31 december 2012, menar de danska myndigheterna att det ligger i TV2:s intresse att ersätta allt statligt stöd i ett så tidigt skede som möjligt, för att omstruktureringsplanen ska kunna upphöra vid en tidigare tidpunkt (49).

3.   Ytterligare utveckling i omstruktureringsprocessen

| (60) | Såsom anges i omstruktureringsplanen sålde TV2 den 30 september 2010 sitt sändningsnät till det svenska företaget Teracom AB, som äger Boxer. TV2:s intäkter från försäljningen uppgår till omkring 640 miljoner danska kronor före skatt, som har använts för att minska TV2:s skuld. |
| --- | --- |

(60)

Såsom anges i omstruktureringsplanen sålde TV2 den 30 september 2010 sitt sändningsnät till det svenska företaget Teracom AB, som äger Boxer. TV2:s intäkter från försäljningen uppgår till omkring 640 miljoner danska kronor före skatt, som har använts för att minska TV2:s skuld.

| (61) | TV2 kunde också inteckna sitt huvudkontor i Odense, men till ett lägre belopp än man ursprungligen förväntat sig. I stället för [...] miljoner danska kronor, erhöll man en inteckning på endast 80 miljoner danska kronor. |
| --- | --- |

(61)

TV2 kunde också inteckna sitt huvudkontor i Odense, men till ett lägre belopp än man ursprungligen förväntat sig. I stället för [...] miljoner danska kronor, erhöll man en inteckning på endast 80 miljoner danska kronor.

| (62) | Den 4 oktober 2010 återbetalade TV2 alla sina uttag från den tillfälliga kreditfaciliteten, som kommissionen hade godkänt i sitt beslut om undsättningsstöd. Totalt hade TV2 utnyttjat 223 miljoner danska kronor från faciliteten för undsättningsstöd. I slutet av 2008, dvs. under sexmånadersperioden för undsättningsstödet, hade TV2 utnyttjat 208 miljoner danska kronor (50). Mot bakgrund av försäljningen av sändningsnätet, som blev en större framgång än man räknat med i omstruktureringsplanen, skickade Danmark följande ändrade uppgifter om TV2:s finansiella situation (baserade på abonnemang på huvudkanalen) (51).










  miljoner danska kronor |
| --- | --- |
| | Faktiska
  2009 | Beräknade
  2010 | Prognos
  2011 | Prognos
  2012 | Prognos
  2013 |
| Intäkter | 2 029 | 2 147 | (...) | (...) | (...) |
| Utgifter | –1 910 | –1 974 | (...) | (...) | (...) |
| EBIT | –2 | 25 | (...) | (...) | (...) |
| Resultat före skatt, kvarvarande verksamhet | –28 | 42 | (...) | (...) | (...) |
| Resultat före skatt, avvecklad verksamhet | 1 | 397 | (...) | (...) | (...) |
| Resultat efter skatt | –14 | 353 | (...) | (...) | (...) |
| Eget kapital vid periodens slut | 601 | 952 | (...) | (...) | (...) |
| Räntebärande nettoskuld vid periodens slut | 659 | –84 | (...) | (...) | (...) |

(62)

Den 4 oktober 2010 återbetalade TV2 alla sina uttag från den tillfälliga kreditfaciliteten, som kommissionen hade godkänt i sitt beslut om undsättningsstöd. Totalt hade TV2 utnyttjat 223 miljoner danska kronor från faciliteten för undsättningsstöd. I slutet av 2008, dvs. under sexmånadersperioden för undsättningsstödet, hade TV2 utnyttjat 208 miljoner danska kronor (50). Mot bakgrund av försäljningen av sändningsnätet, som blev en större framgång än man räknat med i omstruktureringsplanen, skickade Danmark följande ändrade uppgifter om TV2:s finansiella situation (baserade på abonnemang på huvudkanalen) (51).

miljoner danska kronor

Faktiska

2009

Beräknade

2010

Prognos

2011

Prognos

2012

Prognos

2013

Intäkter

2 029

2 147

(...)

(...)

(...)

Utgifter

–1 910

–1 974

(...)

(...)

(...)

EBIT

–2

25

(...)

(...)

(...)

Resultat före skatt, kvarvarande verksamhet

–28

42

(...)

(...)

(...)

Resultat före skatt, avvecklad verksamhet

1

397

(...)

(...)

(...)

Resultat efter skatt

–14

353

(...)

(...)

(...)

Eget kapital vid periodens slut

601

952

(...)

(...)

(...)

Räntebärande nettoskuld vid periodens slut

659

–84

(...)

(...)

(...)

| (63) | Den 13 oktober 2010 erbjöd sig [...] att ställa ytterligare kreditfaciliteter till förfogande för TV2 till ett värde av [...] miljoner danska kronor. Detta skulle öka TV2:s långfristiga kreditfaciliteter hos [...] från [...] miljoner danska kronor till [...] miljoner danska kronor (52). För erbjudandet gäller emellertid följande två krav:






  a) | [...]. |
| --- | --- | --- |

(63)

Den 13 oktober 2010 erbjöd sig [...] att ställa ytterligare kreditfaciliteter till förfogande för TV2 till ett värde av [...] miljoner danska kronor. Detta skulle öka TV2:s långfristiga kreditfaciliteter hos [...] från [...] miljoner danska kronor till [...] miljoner danska kronor (52). För erbjudandet gäller emellertid följande två krav:

a)

[...].

| b) | [...]. |
| --- | --- |

b)

[...].

| (64) | På grundval av detta förväntar sig TV2 att få tillgång till finansiella faciliteter i en storleksordning på omkring [...]–[...] miljoner danska kronor fram till utgången av 2012. Detta består av [...]–[...] miljoner danska kronor och de ytterligare externa kreditfaciliteterna på [...] miljoner danska kronor (53). |
| --- | --- |

(64)

På grundval av detta förväntar sig TV2 att få tillgång till finansiella faciliteter i en storleksordning på omkring [...]–[...] miljoner danska kronor fram till utgången av 2012. Detta består av [...]–[...] miljoner danska kronor och de ytterligare externa kreditfaciliteterna på [...] miljoner danska kronor (53).

| (65) | Danmark tillhandahöll även uppgifter om TV2:s kapitalstruktur. På grund av problemen med att få extern finansiering, som i sin tur berodde på osäkerheten kring de pågående rättsprocesserna och TV2:s affärsmodell som är känslig för reklaminkomster, menade Danmark att TV2 borde förlita sig mindre på lån än eget kapital. Kommissionen konstaterar dessutom att TV2:s finansiering med eget kapital skiljer sig från den hos liknande företag. |
| --- | --- |

(65)

Danmark tillhandahöll även uppgifter om TV2:s kapitalstruktur. På grund av problemen med att få extern finansiering, som i sin tur berodde på osäkerheten kring de pågående rättsprocesserna och TV2:s affärsmodell som är känslig för reklaminkomster, menade Danmark att TV2 borde förlita sig mindre på lån än eget kapital. Kommissionen konstaterar dessutom att TV2:s finansiering med eget kapital skiljer sig från den hos liknande företag.

| (66) | Närmare bestämt kan kapitalstrukturen bedömas på grundval av soliditeten, dvs. bokfört eget kapital i procent av balansomslutningen. PWC (Danmarks ekonomiska konsultföretag) visar att den genomsnittliga soliditeten (medianen) för liknande företag ligger på cirka [...] % ([...] % i slutet av 2009) (54). Den genomsnittliga soliditeten för företag som liknar TV2 ligger långt under den nivå som TV2 förväntas ha uppnått vid omstruktureringsperiodens slut. Efter försäljningen av sändningsnätet låg TV2:s soliditet på [...] % i slutet av 2010. Den förväntas att ligga på [...] % i slutet av 2011 och på [...] % i slutet av 2012. Enligt de senaste prognoserna från TV2 bör skuldsättningen (uttryckt som räntebärande nettoskuld i förhållande till EBITDA) ligga på omkring [...] i slutet av 2010, [...] i slutet av 2011 och [...] under 2012. Den genomsnittliga nettoskulden (medianen) i förhållande till eget kapital för ett urval av liknande företag ligger på [...] ([...]) i slutet av 2009 (55). |
| --- | --- |

(66)

Närmare bestämt kan kapitalstrukturen bedömas på grundval av soliditeten, dvs. bokfört eget kapital i procent av balansomslutningen. PWC (Danmarks ekonomiska konsultföretag) visar att den genomsnittliga soliditeten (medianen) för liknande företag ligger på cirka [...] % ([...] % i slutet av 2009) (54). Den genomsnittliga soliditeten för företag som liknar TV2 ligger långt under den nivå som TV2 förväntas ha uppnått vid omstruktureringsperiodens slut. Efter försäljningen av sändningsnätet låg TV2:s soliditet på [...] % i slutet av 2010. Den förväntas att ligga på [...] % i slutet av 2011 och på [...] % i slutet av 2012. Enligt de senaste prognoserna från TV2 bör skuldsättningen (uttryckt som räntebärande nettoskuld i förhållande till EBITDA) ligga på omkring [...] i slutet av 2010, [...] i slutet av 2011 och [...] under 2012. Den genomsnittliga nettoskulden (medianen) i förhållande till eget kapital för ett urval av liknande företag ligger på [...] ([...]) i slutet av 2009 (55).

4.   De nya finansiella parametrarnas verkningar på den anmälda omstruktureringsplanen

| (67) | Danmark har bekräftat att ingen av de tre ursprungligen föreslagna stödåtgärderna i omstruktureringsplanen någonsin genomfördes, utan att Danmark avvaktade kommissionens beslut i enlighet med förbudet att införa stöd i artikel 3 i förordning (EG) nr 659/1999 (56). Den senaste utvecklingen visar emellertid att det endast är lånet och kreditfaciliteten i omstruktureringsplanen i dess nuvarande form som är relevant (57). Den anmälda stödåtgärden i form av en föreslagen garanti i samband med försäljningen av sändningsnätet är inte längre relevant eller användbar (58), eftersom försäljningen genomfördes med framgång utan att det ställts någon garanti (59). Och under tiden är det endast den tillfälliga kreditfaciliteten som gäller.
  Mot bakgrund av TV2:s förbättrade finansiella situation efter försäljningen av sändningsnätet, uppgav Danmark att alla stödåtgärder kan upphävas på det enda villkoret att omstruktureringsplanen godkänns (inklusive möjligheten att införa användaravgifter) och att kommissionen antar ett beslut i de ”gamla” statsstödsärendena som inte medför någon ytterligare återbetalning av statligt stöd till den danska staten (60). TV2 säger att man i ett sådant scenario kommer att ha tillräcklig finansiering fram till 2012, då abonnemangsavgifterna införs för huvudkanalen (61). Omstruktureringsplanen som sådan återkallas inte. För närvarande kan TV2 inte utnyttja den kreditfacilitet för undsättningsstöd som fortfarande gäller eftersom villkoren (dokumenterat likviditetsbehov attesterat av en expert) inte är uppfyllda (62). |
| --- | --- |

(67)

Danmark har bekräftat att ingen av de tre ursprungligen föreslagna stödåtgärderna i omstruktureringsplanen någonsin genomfördes, utan att Danmark avvaktade kommissionens beslut i enlighet med förbudet att införa stöd i artikel 3 i förordning (EG) nr 659/1999 (56). Den senaste utvecklingen visar emellertid att det endast är lånet och kreditfaciliteten i omstruktureringsplanen i dess nuvarande form som är relevant (57). Den anmälda stödåtgärden i form av en föreslagen garanti i samband med försäljningen av sändningsnätet är inte längre relevant eller användbar (58), eftersom försäljningen genomfördes med framgång utan att det ställts någon garanti (59). Och under tiden är det endast den tillfälliga kreditfaciliteten som gäller.

Mot bakgrund av TV2:s förbättrade finansiella situation efter försäljningen av sändningsnätet, uppgav Danmark att alla stödåtgärder kan upphävas på det enda villkoret att omstruktureringsplanen godkänns (inklusive möjligheten att införa användaravgifter) och att kommissionen antar ett beslut i de ”gamla” statsstödsärendena som inte medför någon ytterligare återbetalning av statligt stöd till den danska staten (60). TV2 säger att man i ett sådant scenario kommer att ha tillräcklig finansiering fram till 2012, då abonnemangsavgifterna införs för huvudkanalen (61). Omstruktureringsplanen som sådan återkallas inte. För närvarande kan TV2 inte utnyttja den kreditfacilitet för undsättningsstöd som fortfarande gäller eftersom villkoren (dokumenterat likviditetsbehov attesterat av en expert) inte är uppfyllda (62).

| (68) | I den ursprungliga omstruktureringsplanen hade Danmark åtagit sig att förbjuda TV2 att starta nya tv-kanaler. Senare förtydligades att detta åtagande även omfattade radiokanaler, men att denna kompensationsåtgärd enligt de danska myndigheterna bör upphöra när alla stödåtgärder upphävs, vilket de menar sker vid omstruktureringsperiodens slut (63). Under kommissionens granskning beslutade den danska regeringen att begära in anbud för en public service-radiokanal (64). Syftet med denna nya radiokanal är att skapa konkurrens på den danska marknaden för public service-radio, som i dag domineras av det statliga radio- och tv-bolaget DR med en lyssnarandel på nästan 80 %. TV2 hade ursprungligen planerat att delta i denna anbudsinfordran, eftersom anbud först kunde lämnas efter det att stödåtgärderna upphört. Under granskningen bekräftade Danmark emellertid att TV2 inte kommer att delta i detta anbud på grund av kommissionens pågående granskning (65). |
| --- | --- |

(68)

I den ursprungliga omstruktureringsplanen hade Danmark åtagit sig att förbjuda TV2 att starta nya tv-kanaler. Senare förtydligades att detta åtagande även omfattade radiokanaler, men att denna kompensationsåtgärd enligt de danska myndigheterna bör upphöra när alla stödåtgärder upphävs, vilket de menar sker vid omstruktureringsperiodens slut (63). Under kommissionens granskning beslutade den danska regeringen att begära in anbud för en public service-radiokanal (64). Syftet med denna nya radiokanal är att skapa konkurrens på den danska marknaden för public service-radio, som i dag domineras av det statliga radio- och tv-bolaget DR med en lyssnarandel på nästan 80 %. TV2 hade ursprungligen planerat att delta i denna anbudsinfordran, eftersom anbud först kunde lämnas efter det att stödåtgärderna upphört. Under granskningen bekräftade Danmark emellertid att TV2 inte kommer att delta i detta anbud på grund av kommissionens pågående granskning (65).

| (69) | TV2 anser att så länge rättsprocesserna pågår är intäktstal det enda riktmärke som kan ge en konkret bild av TV2:s finansiella ställning i förhållande till konkurrenterna. TV2 medger emellertid att kapitaltäckningskvoter (t.ex. soliditet) inte kommer att vara meningsfulla förrän osäkerheten kring affärsmodellen har skingrats och rättstvisterna är avgjorda (66). Den danska regeringen har meddelat att TV2 inte kommer att bli överkapitaliserat och att den kan tänka sig att införa åtgärder för att säkerställa att detta mål kommer att uppfyllas när väl användaravgifterna införs 2012. Den danska regeringen vill som ägare av TV2 se till att när väl användaravgifterna har införts och den finansiella situationen normaliserats kommer TV2 att ha en kapitalstruktur i linje med normala marknadsvillkor. |
| --- | --- |

(69)

TV2 anser att så länge rättsprocesserna pågår är intäktstal det enda riktmärke som kan ge en konkret bild av TV2:s finansiella ställning i förhållande till konkurrenterna. TV2 medger emellertid att kapitaltäckningskvoter (t.ex. soliditet) inte kommer att vara meningsfulla förrän osäkerheten kring affärsmodellen har skingrats och rättstvisterna är avgjorda (66). Den danska regeringen har meddelat att TV2 inte kommer att bli överkapitaliserat och att den kan tänka sig att införa åtgärder för att säkerställa att detta mål kommer att uppfyllas när väl användaravgifterna införs 2012. Den danska regeringen vill som ägare av TV2 se till att när väl användaravgifterna har införts och den finansiella situationen normaliserats kommer TV2 att ha en kapitalstruktur i linje med normala marknadsvillkor.

| (70) | I detta syfte har Danmark åtagit sig att i slutet av 2012 eller början av 2013 låta en oberoende finansexpert analysera TV2:s kapitalstruktur genom att jämföra den med andra relevanta medieföretag. Om TV2:s kapitalstruktur avviker väsentligt från medianen eller genomsnittet för de relevanta medieföretagen har den danska regeringen lovat att justera kapitalstrukturen vid bolagsstämman i april 2013, för att åtgärda situationen. Om det finns rimliga skäl att inte justera kapitalstrukturen kommer den danska regeringen att anmäla en ändring av omstruktureringsplanen till kommissionen. Den danska regeringen åtar sig att uppnå en omstrukturering av kapitalbasen genom utdelningar som ska antas vid bolagsstämman i april 2013, och inte genom att öka TV2:s skuld, och därmed expandera balansräkningen. |
| --- | --- |

(70)

I detta syfte har Danmark åtagit sig att i slutet av 2012 eller början av 2013 låta en oberoende finansexpert analysera TV2:s kapitalstruktur genom att jämföra den med andra relevanta medieföretag. Om TV2:s kapitalstruktur avviker väsentligt från medianen eller genomsnittet för de relevanta medieföretagen har den danska regeringen lovat att justera kapitalstrukturen vid bolagsstämman i april 2013, för att åtgärda situationen. Om det finns rimliga skäl att inte justera kapitalstrukturen kommer den danska regeringen att anmäla en ändring av omstruktureringsplanen till kommissionen. Den danska regeringen åtar sig att uppnå en omstrukturering av kapitalbasen genom utdelningar som ska antas vid bolagsstämman i april 2013, och inte genom att öka TV2:s skuld, och därmed expandera balansräkningen.

| (71) | Danmark har vidare åtagit sig att överlämna analysen till kommissionen, tillsammans med regeringens planer för hur man kan följa upp analysen, i god tid före mötet i april 2013. |
| --- | --- |

(71)

Danmark har vidare åtagit sig att överlämna analysen till kommissionen, tillsammans med regeringens planer för hur man kan följa upp analysen, i god tid före mötet i april 2013.

V.   SAMMANFATTNING AV KOMMISSIONENS BESLUT ATT INLEDA FÖRFARANDET AV DEN 2 JULI 2009

| (72) | I sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarandet fann kommissionen att omstruktureringsplanen hade inslag av statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget, nu 107.1 i EUF-fördraget, i form av garantier och lån, och byggde därför sin bedömning av omstruktureringsplanens förenlighet endast på artikel 87.3 c i EG-fördraget, nu 107.3 c i EUF-fördraget, jämförd med kommissionens riktlinjer för omstrukturering (67). Kommissionen uppmanade emellertid berörda parter att inkomma med synpunkter på huruvida en tillämpning av artikel 87 i EG-fördraget (artikel 107 i EUF-fördraget) skulle hindra genomförandet av det public service-uppdrag som anförtrotts TV2. |
| --- | --- |

(72)

I sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarandet fann kommissionen att omstruktureringsplanen hade inslag av statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget, nu 107.1 i EUF-fördraget, i form av garantier och lån, och byggde därför sin bedömning av omstruktureringsplanens förenlighet endast på artikel 87.3 c i EG-fördraget, nu 107.3 c i EUF-fördraget, jämförd med kommissionens riktlinjer för omstrukturering (67). Kommissionen uppmanade emellertid berörda parter att inkomma med synpunkter på huruvida en tillämpning av artikel 87 i EG-fördraget (artikel 107 i EUF-fördraget) skulle hindra genomförandet av det public service-uppdrag som anförtrotts TV2.

| (73) | Kommissionen betvivlade att den anmälda omstruktureringsplanen var förenlig med avseende på följande aspekter:






  — | Kommissionen accepterade tills vidare att TV2 Danmark A/S var ett företag i svårigheter i den mening som avses i riktlinjerna, men önskade att få kommentarer om detta eftersom konkurrenter till TV2 hade påpekat att kassaflödesproblemen var självförvållade, lätta att lösa och saknade betydelse för företagets grundläggande lönsamhet. Konkurrenterna hävdade vidare att TV2 gick med vinst 2008. |
| --- | --- | --- |

(73)

Kommissionen betvivlade att den anmälda omstruktureringsplanen var förenlig med avseende på följande aspekter:

—

Kommissionen accepterade tills vidare att TV2 Danmark A/S var ett företag i svårigheter i den mening som avses i riktlinjerna, men önskade att få kommentarer om detta eftersom konkurrenter till TV2 hade påpekat att kassaflödesproblemen var självförvållade, lätta att lösa och saknade betydelse för företagets grundläggande lönsamhet. Konkurrenterna hävdade vidare att TV2 gick med vinst 2008.

| — | Eftersom en omstruktureringsplan ska innebära att företaget överger verksamheter som förblir strukturellt olönsamma även efter en omstrukturering (68), ifrågasatte kommissionen dessutom huruvida åtgärderna i omstruktureringsplanen skulle kunna göra TV2 lönsamt på egen grund. Kommissionen hade inte heller möjlighet att styrka huruvida de generella marknadsantaganden som låg till grund för planen var giltiga (t.ex. utvecklingen på reklammarknaden, BNP-tillväxt, TV2:s möjlighet att behålla sina tittarsiffror). |
| --- | --- |

—

Eftersom en omstruktureringsplan ska innebära att företaget överger verksamheter som förblir strukturellt olönsamma även efter en omstrukturering (68), ifrågasatte kommissionen dessutom huruvida åtgärderna i omstruktureringsplanen skulle kunna göra TV2 lönsamt på egen grund. Kommissionen hade inte heller möjlighet att styrka huruvida de generella marknadsantaganden som låg till grund för planen var giltiga (t.ex. utvecklingen på reklammarknaden, BNP-tillväxt, TV2:s möjlighet att behålla sina tittarsiffror).

| — | Mot bakgrund av den ekonomiska situation som omstruktureringsplanen fördes fram under ifrågasattes den långa löptiden. |
| --- | --- |

—

Mot bakgrund av den ekonomiska situation som omstruktureringsplanen fördes fram under ifrågasattes den långa löptiden.

| — | Eftersom ett framgångsrikt genomförande av de ekonomiska och operationella omstruktureringsåtgärderna i omstruktureringsplanen fram till 2010–2011 skulle kunna göra det onödigt att införa användaravgifter för TV2-kanalen för att säkra en långsiktig lönsamhet för TV2 Danmark A/S, och eftersom det inte fanns någon bedömning av vilka effekter dessa avgifter kommer att få på konkurrensen, uppstod dessutom frågan om huruvida den redan beslutade automatiska infasningen av dem fram till 2012 är lämplig. |
| --- | --- |

—

Eftersom ett framgångsrikt genomförande av de ekonomiska och operationella omstruktureringsåtgärderna i omstruktureringsplanen fram till 2010–2011 skulle kunna göra det onödigt att införa användaravgifter för TV2-kanalen för att säkra en långsiktig lönsamhet för TV2 Danmark A/S, och eftersom det inte fanns någon bedömning av vilka effekter dessa avgifter kommer att få på konkurrensen, uppstod dessutom frågan om huruvida den redan beslutade automatiska infasningen av dem fram till 2012 är lämplig.

| — | Kommissionen betvivlade dessutom om den enda kompensationsåtgärden, nämligen att avstå från att starta nya TV-kanaler, står i proportion till TV2 Danmark A/S storlek och relativa betydelse på de marknader där företaget är verksamt (69). |
| --- | --- |

—

Kommissionen betvivlade dessutom om den enda kompensationsåtgärden, nämligen att avstå från att starta nya TV-kanaler, står i proportion till TV2 Danmark A/S storlek och relativa betydelse på de marknader där företaget är verksamt (69).

| — | Kommissionen tog upp frågan huruvida stödet, förutom att bidra till omstruktureringskostnaderna, skulle kunna användas för att finansiera ett aggressivt marknadsbeteende. |
| --- | --- |

—

Kommissionen tog upp frågan huruvida stödet, förutom att bidra till omstruktureringskostnaderna, skulle kunna användas för att finansiera ett aggressivt marknadsbeteende.

VI.   SAMMANFATTNING AV DE DANSKA MYNDIGHETERNAS SYNPUNKTER

| (74) | Det ska påpekas att det i den följande sammanfattning av de synpunkter som lämnats av Danmark och tredje parter inte har tagits med några synpunkter som rör TV2-alene-kortsystemet, eftersom denna del av omstruktureringsplanen inte kommer att genomföras. |
| --- | --- |

(74)

Det ska påpekas att det i den följande sammanfattning av de synpunkter som lämnats av Danmark och tredje parter inte har tagits med några synpunkter som rör TV2-alene-kortsystemet, eftersom denna del av omstruktureringsplanen inte kommer att genomföras.

| (75) | De danska myndigheterna hävdar att TV2 är ett företag i svårigheter, vilket framgår av en PWC-rapport (70), som senare uppdaterades (71). Denna åsikt vidhölls också efter kommentarer från tredje parter (72). |
| --- | --- |

(75)

De danska myndigheterna hävdar att TV2 är ett företag i svårigheter, vilket framgår av en PWC-rapport (70), som senare uppdaterades (71). Denna åsikt vidhölls också efter kommentarer från tredje parter (72).

| (76) | Enligt en PWC-rapport som utarbetades omedelbart före anmälan av omstruktureringen är TV2 inte i stånd att genomföra en sanering med egna medel eller med medel från marknaden. Danmark hävdar dessutom att den omstruktureringsplan som överlämnades till kommissionen grundar sig på realistiska antaganden och scenarier, och visar samtidigt att företagets långsiktiga lönsamhet kommer att återställas. Reklammarknaden har emellertid försämrats i förhållande till grundscenariot i omstruktureringsplanen. Reklammarknaden minskade med 19 % första halvåret 2009 och TV2:s reklaminkomster minskade med 24 % 2009. Omstruktureringsåtgärderna kommer att genomföras så snart som möjligt, med undantag för införandet av användaravgifter som på grund av operationella och tekniska problem måste skjutas upp till 2012. I en senare skrivelse hävdar Danmark dessutom, åter med stöd av PWC-prognoser, att prognosen faktiskt hade försämrats sedan den ursprungliga omstruktureringsplanen, och att TV2:s EBIT under 2009 var [...] miljoner danska kronor lägre än vad som beräknats i omstruktureringsplanen (73). Danmark påpekar även att, enligt vad som framgår av uttalanden från olika banker, företaget inte kan erhålla extern finansiering eftersom bankerna hyser tvivel med avseende på huvudkanalens affärsmodell, ställer sig kritiska till konjunkturkänsliga reklaminkomster som inkomstkälla och anser att osäkerheten kring de pågående rättsprocesserna är problematisk. |
| --- | --- |

(76)

Enligt en PWC-rapport som utarbetades omedelbart före anmälan av omstruktureringen är TV2 inte i stånd att genomföra en sanering med egna medel eller med medel från marknaden. Danmark hävdar dessutom att den omstruktureringsplan som överlämnades till kommissionen grundar sig på realistiska antaganden och scenarier, och visar samtidigt att företagets långsiktiga lönsamhet kommer att återställas. Reklammarknaden har emellertid försämrats i förhållande till grundscenariot i omstruktureringsplanen. Reklammarknaden minskade med 19 % första halvåret 2009 och TV2:s reklaminkomster minskade med 24 % 2009. Omstruktureringsåtgärderna kommer att genomföras så snart som möjligt, med undantag för införandet av användaravgifter som på grund av operationella och tekniska problem måste skjutas upp till 2012. I en senare skrivelse hävdar Danmark dessutom, åter med stöd av PWC-prognoser, att prognosen faktiskt hade försämrats sedan den ursprungliga omstruktureringsplanen, och att TV2:s EBIT under 2009 var [...] miljoner danska kronor lägre än vad som beräknats i omstruktureringsplanen (73). Danmark påpekar även att, enligt vad som framgår av uttalanden från olika banker, företaget inte kan erhålla extern finansiering eftersom bankerna hyser tvivel med avseende på huvudkanalens affärsmodell, ställer sig kritiska till konjunkturkänsliga reklaminkomster som inkomstkälla och anser att osäkerheten kring de pågående rättsprocesserna är problematisk.

| (77) | De operationella och finansiella omstruktureringsåtgärderna bedöms vara de som maximalt kan genomföras utan att äventyra kvaliteten på public service-kanalen TV2:s program. Åtgärderna kommer att tvinga TV2 att bättre utnyttja sina tillgångar, vilket kommer att begränsa stödet till vad som är absolut nödvändigt. |
| --- | --- |

(77)

De operationella och finansiella omstruktureringsåtgärderna bedöms vara de som maximalt kan genomföras utan att äventyra kvaliteten på public service-kanalen TV2:s program. Åtgärderna kommer att tvinga TV2 att bättre utnyttja sina tillgångar, vilket kommer att begränsa stödet till vad som är absolut nödvändigt.

| (78) | Eftersom försäljningen av sändningsnätet gav mer än väntat försäkrade regeringen senare att alla stödåtgärder kunde upphävas och inte genomföras när kommissionen väl godkänt omstruktureringsplanen och det pågående statsstödsärendet av den 19 maj 2004 hade avgjorts utan ytterligare återbetalningar (74). |
| --- | --- |

(78)

Eftersom försäljningen av sändningsnätet gav mer än väntat försäkrade regeringen senare att alla stödåtgärder kunde upphävas och inte genomföras när kommissionen väl godkänt omstruktureringsplanen och det pågående statsstödsärendet av den 19 maj 2004 hade avgjorts utan ytterligare återbetalningar (74).

| (79) | Användaravgifter, som inte betraktas som statligt stöd, säkrar mer stabila driftsintäkter och kommer att återupprätta bankernas förtroende för TV2:s affärsmodell. Till följd av omstruktureringen sägs EBIT-marginalen för företaget som helhet att ligga på mellan [...] och [...] %, vilket skulle göra det möjligt för företaget att klara sig med sina egna medel. |
| --- | --- |

(79)

Användaravgifter, som inte betraktas som statligt stöd, säkrar mer stabila driftsintäkter och kommer att återupprätta bankernas förtroende för TV2:s affärsmodell. Till följd av omstruktureringen sägs EBIT-marginalen för företaget som helhet att ligga på mellan [...] och [...] %, vilket skulle göra det möjligt för företaget att klara sig med sina egna medel.

| (80) | Även om det är omöjligt att förutse ändringar i priserna och strukturen på de programpaket som distribueras, skulle införandet av användaravgifter för TV2 inte leda till indirekt finansiering från eller kapacitetsminskningar för TV2:s konkurrenter. Denna nya finansiering betraktas som en ändring i TV2:s ramvillkor för en långsiktig finansiering som kommer att göra att TV2 kan konkurrera på lika villkor som sina privata konkurrenter (75). |
| --- | --- |

(80)

Även om det är omöjligt att förutse ändringar i priserna och strukturen på de programpaket som distribueras, skulle införandet av användaravgifter för TV2 inte leda till indirekt finansiering från eller kapacitetsminskningar för TV2:s konkurrenter. Denna nya finansiering betraktas som en ändring i TV2:s ramvillkor för en långsiktig finansiering som kommer att göra att TV2 kan konkurrera på lika villkor som sina privata konkurrenter (75).

| (81) | Slutligen hävdar de danska myndigheterna att den föreslagna kompensationsåtgärden, dvs. att företaget inte startar några nya tv-kanaler (och nu även radiokanaler) är en stor uppoffring för TV2 Danmark A/S till följd av dess intresse av en diversifiering för att upprätthålla sina totala marknadsandelar, de förlorade intäkter som uppstår och den fördel med att vara först på marknaden som detta ger konkurrenterna, som för närvarande håller på att starta nya kanaler och kommer att fortsätta med detta. Danmark intog senare ståndpunkten att denna åtgärd ska upphävas när alla stödåtgärder har upphört, dvs. från och med den dag då detta beslut antas. |
| --- | --- |

(81)

Slutligen hävdar de danska myndigheterna att den föreslagna kompensationsåtgärden, dvs. att företaget inte startar några nya tv-kanaler (och nu även radiokanaler) är en stor uppoffring för TV2 Danmark A/S till följd av dess intresse av en diversifiering för att upprätthålla sina totala marknadsandelar, de förlorade intäkter som uppstår och den fördel med att vara först på marknaden som detta ger konkurrenterna, som för närvarande håller på att starta nya kanaler och kommer att fortsätta med detta. Danmark intog senare ståndpunkten att denna åtgärd ska upphävas när alla stödåtgärder har upphört, dvs. från och med den dag då detta beslut antas.

| (82) | När det gäller förslaget i beslutet att inleda förfarandet om att ändra TV2:s möjlighet att sända premiuminnehåll påpekar Danmark att TV2:s public service-skyldighet omfattar sport, bland annat större sportevenemang, och stöd till filmproduktion. Danmark hävdar dessutom att standardavtalen hindrar TV2 från att tilldela rättigheter till tredje parter, vilket står i vägen för auktionsförfaranden. |
| --- | --- |

(82)

När det gäller förslaget i beslutet att inleda förfarandet om att ändra TV2:s möjlighet att sända premiuminnehåll påpekar Danmark att TV2:s public service-skyldighet omfattar sport, bland annat större sportevenemang, och stöd till filmproduktion. Danmark hävdar dessutom att standardavtalen hindrar TV2 från att tilldela rättigheter till tredje parter, vilket står i vägen för auktionsförfaranden.

| (83) | Danmark anser att omstruktureringsprocessen uppfyller bestämmelserna i artikel 107.3 c i EUF-fördraget. Danmark medger emellertid att enligt PWC:s intäktsprognoser skulle huvudkanalen fortfarande vara förlustbringande efter omstruktureringsperiodens slut (76). Danmark påpekar att TV2 har en skyldighet att fullgöra ett public service-uppdrag, som den inte kan underlåta att uppfylla. Denna särskilda situation som TV2 befinner sig i till följd av sitt public service-uppdrag, bör beaktas vid bedömning av ärendet enligt riktlinjerna för undsättning och omstrukturering eller artikel 106.2 i EUF-fördraget. Det skulle vara kommersiellt meningslöst att stänga public service-kanalen, eftersom den skapar betydande synergier mellan huvudkanalen och nischkanalerna. |
| --- | --- |

(83)

Danmark anser att omstruktureringsprocessen uppfyller bestämmelserna i artikel 107.3 c i EUF-fördraget. Danmark medger emellertid att enligt PWC:s intäktsprognoser skulle huvudkanalen fortfarande vara förlustbringande efter omstruktureringsperiodens slut (76). Danmark påpekar att TV2 har en skyldighet att fullgöra ett public service-uppdrag, som den inte kan underlåta att uppfylla. Denna särskilda situation som TV2 befinner sig i till följd av sitt public service-uppdrag, bör beaktas vid bedömning av ärendet enligt riktlinjerna för undsättning och omstrukturering eller artikel 106.2 i EUF-fördraget. Det skulle vara kommersiellt meningslöst att stänga public service-kanalen, eftersom den skapar betydande synergier mellan huvudkanalen och nischkanalerna.

VII.   SAMMANFATTNING AV SYNPUNKTERNA FRÅN BERÖRDA TREDJE PARTER

| (84) | I sina kommentarer hänvisar TV2 först generellt till vad man anser vara avgörande i bedömningen av omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

(84)

I sina kommentarer hänvisar TV2 först generellt till vad man anser vara avgörande i bedömningen av omstruktureringsplanen.

| (85) | TV2 gör gällande att dess huvudverksamhet består av de omfattande och dyra public service-skyldigheter, som reglerar företagets huvudkanal. TV2 hävdar att denna verksamhet för närvarande står för mer än [...] % av huvudkanalens kostnader. |
| --- | --- |

(85)

TV2 gör gällande att dess huvudverksamhet består av de omfattande och dyra public service-skyldigheter, som reglerar företagets huvudkanal. TV2 hävdar att denna verksamhet för närvarande står för mer än [...] % av huvudkanalens kostnader.

| (86) | TV2 hänvisar till det politiska beslut som ledde till den nuvarande situationen. Den danska regeringen och partierna bakom det gällande medieavtalet enades om att i omstruktureringsplanen inte återinföra offentlig ersättning för de kostnader TV2 har i samband med uppfyllandet av sina public service-skyldigheter. Däremot beslutade man att införa en hållbar marknadsbaserad affärsmodell för TV2 som skulle säkerställa att företaget trots sina public service-skyldigheter kunde klara sig i konkurrensen på de relevanta marknaderna – ett beslut som välkomnades av TV2. TV2 hävdar att det viktigaste inslaget i detta sammanhang är upphävandet av det tidigare förbudet att ta ut användaravgifter för den huvudsakliga public service-kanalen, med verkan från den 1 januari 2012. TV2 gör gällande att stödet inte innebär driftsmässiga eller kommersiella fördelar utan endast säkrar att TV2 kommer att kunna utnyttja samma finansieringsmöjligheter som sina konkurrenter. TV2 anser att företagets huvudkanal inte kan ses isolerad, eftersom både huvudkanalen och nischkanalerna ligger till grund för koncernens resultat. TV2 kan inte under några omständigheter underlåta att uppfylla sitt public service-uppdrag, vilket bör erkännas vid tillämpningen av riktlinjerna eller artikel 106.2 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(86)

TV2 hänvisar till det politiska beslut som ledde till den nuvarande situationen. Den danska regeringen och partierna bakom det gällande medieavtalet enades om att i omstruktureringsplanen inte återinföra offentlig ersättning för de kostnader TV2 har i samband med uppfyllandet av sina public service-skyldigheter. Däremot beslutade man att införa en hållbar marknadsbaserad affärsmodell för TV2 som skulle säkerställa att företaget trots sina public service-skyldigheter kunde klara sig i konkurrensen på de relevanta marknaderna – ett beslut som välkomnades av TV2. TV2 hävdar att det viktigaste inslaget i detta sammanhang är upphävandet av det tidigare förbudet att ta ut användaravgifter för den huvudsakliga public service-kanalen, med verkan från den 1 januari 2012. TV2 gör gällande att stödet inte innebär driftsmässiga eller kommersiella fördelar utan endast säkrar att TV2 kommer att kunna utnyttja samma finansieringsmöjligheter som sina konkurrenter. TV2 anser att företagets huvudkanal inte kan ses isolerad, eftersom både huvudkanalen och nischkanalerna ligger till grund för koncernens resultat. TV2 kan inte under några omständigheter underlåta att uppfylla sitt public service-uppdrag, vilket bör erkännas vid tillämpningen av riktlinjerna eller artikel 106.2 i EUF-fördraget.

| (87) | TV2 konstaterar att även om det är dominerande på den danska marknaden för tv-reklam, är konkurrensen på denna marknad stark och kännetecknas av närvaron av ekonomiskt starka multinationella koncerner. TV2 hävdar vidare att dess största konkurrenter inte är förhindrade från att träda in på marknaden, med tanke på att de har startat en rad nya kanaler på den danska tv-marknaden (t.ex. SBS 6 [Pro 7], TV3 Puls [MTG] och Canal 9 [Bonnier]). |
| --- | --- |

(87)

TV2 konstaterar att även om det är dominerande på den danska marknaden för tv-reklam, är konkurrensen på denna marknad stark och kännetecknas av närvaron av ekonomiskt starka multinationella koncerner. TV2 hävdar vidare att dess största konkurrenter inte är förhindrade från att träda in på marknaden, med tanke på att de har startat en rad nya kanaler på den danska tv-marknaden (t.ex. SBS 6 [Pro 7], TV3 Puls [MTG] och Canal 9 [Bonnier]).

| (88) | När det gäller konkurrenssituationen på den danska tv-marknaden hävdar TV2 dessutom att man har tappat både betydande marknads- och tittarandelar (77), vilket [...] bland annat beror på nedsläckningen av det analoga nätet i november 2009. TV2 hävdar vidare att åtagandet att inte starta nya tv-kanaler före 2012 kommer att minska TV2:s konkurrenskraft ytterligare och därmed försvaga företaget. |
| --- | --- |

(88)

När det gäller konkurrenssituationen på den danska tv-marknaden hävdar TV2 dessutom att man har tappat både betydande marknads- och tittarandelar (77), vilket [...] bland annat beror på nedsläckningen av det analoga nätet i november 2009. TV2 hävdar vidare att åtagandet att inte starta nya tv-kanaler före 2012 kommer att minska TV2:s konkurrenskraft ytterligare och därmed försvaga företaget.

| (89) | När det gäller betal-tv-marknaden påpekar TV2 att koncernen inte har en dominerande ställning på denna marknad, samtidigt som man konstaterar att TV2:s public service-kanal är den enda större danska kommersiella tv-kanalen som inte är aktiv på marknaden. TV2 uppskattar vidare att nischkanalerna i dag har en marknadsandel på betal-tv-marknaden på cirka [...] %, och förväntar sig att stationens totala marknadsandel kommer att öka till cirka [...]–[...] % när TV2 kan börja ta ut användaravgifter för public service-huvudkanalen under 2012. |
| --- | --- |

(89)

När det gäller betal-tv-marknaden påpekar TV2 att koncernen inte har en dominerande ställning på denna marknad, samtidigt som man konstaterar att TV2:s public service-kanal är den enda större danska kommersiella tv-kanalen som inte är aktiv på marknaden. TV2 uppskattar vidare att nischkanalerna i dag har en marknadsandel på betal-tv-marknaden på cirka [...] %, och förväntar sig att stationens totala marknadsandel kommer att öka till cirka [...]–[...] % när TV2 kan börja ta ut användaravgifter för public service-huvudkanalen under 2012.

| (90) | TV2 påpekar att man inte har kunnat få några banklån och att det inte heller var helt lätt att inteckna sin fastighet på Kvaegtorvet. TV2 framhåller att osäkerheten kring bland annat de pågående statsstödsärendena har gjort bankerna ovilliga att bevilja den nödvändiga finansieringen. TV2 anser att omstruktureringsplanen har en lämplig varaktighet och påpekar att en eventuell förbättring av TV2:s ekonomiska situation endast kommer att påverka TV2:s utnyttjande av kreditfaciliteten och inte dess affärsmodell, som ska säkra TV2:s lönsamhet på medellång och lång sikt. |
| --- | --- |

(90)

TV2 påpekar att man inte har kunnat få några banklån och att det inte heller var helt lätt att inteckna sin fastighet på Kvaegtorvet. TV2 framhåller att osäkerheten kring bland annat de pågående statsstödsärendena har gjort bankerna ovilliga att bevilja den nödvändiga finansieringen. TV2 anser att omstruktureringsplanen har en lämplig varaktighet och påpekar att en eventuell förbättring av TV2:s ekonomiska situation endast kommer att påverka TV2:s utnyttjande av kreditfaciliteten och inte dess affärsmodell, som ska säkra TV2:s lönsamhet på medellång och lång sikt.

| (91) | TV2 hävdar att införandet av användaravgifter för public service-huvudkanalen inte innebär statligt stöd, utan endast ger kanalen samma möjligheter som dess konkurrenter att använda marknadens mest traditionella medel för att kunna vara verksam på marknaden, nämligen att kunna ta betalt av de användare som väljer att använda dess tjänster. En snedvridning av konkurrensen skulle kunna avhjälpas genom tillämpning av artikel 101 eller artikel 102 i EUF-fördraget. Enligt TV2 ger användaravgiften, bland andra delar av omstruktureringsplanen, inte upphov till någon snedvridning av konkurrensen på de relevanta marknaderna. I detta sammanhang hävdar TV2 att planen kommer att säkerställa att TV2-koncernen, och särskilt public service-huvudkanalen, kommer att ha den likviditet som behövs fram till införandet av användaravgifter. TV2 anser dessutom att ett alternativt återinförande av en icke-marknadsbaserad finansiering som en ersättning för public service-skyldigheterna inte skulle vara att föredra framför införandet av användaravgifter, ur statsstödsrättslig synvinkel. |
| --- | --- |

(91)

TV2 hävdar att införandet av användaravgifter för public service-huvudkanalen inte innebär statligt stöd, utan endast ger kanalen samma möjligheter som dess konkurrenter att använda marknadens mest traditionella medel för att kunna vara verksam på marknaden, nämligen att kunna ta betalt av de användare som väljer att använda dess tjänster. En snedvridning av konkurrensen skulle kunna avhjälpas genom tillämpning av artikel 101 eller artikel 102 i EUF-fördraget. Enligt TV2 ger användaravgiften, bland andra delar av omstruktureringsplanen, inte upphov till någon snedvridning av konkurrensen på de relevanta marknaderna. I detta sammanhang hävdar TV2 att planen kommer att säkerställa att TV2-koncernen, och särskilt public service-huvudkanalen, kommer att ha den likviditet som behövs fram till införandet av användaravgifter. TV2 anser dessutom att ett alternativt återinförande av en icke-marknadsbaserad finansiering som en ersättning för public service-skyldigheterna inte skulle vara att föredra framför införandet av användaravgifter, ur statsstödsrättslig synvinkel.

| (92) | TV2 understryker att det är en stor uppoffring att inte kunna starta några nya kanaler. TV2 påpekar att man i och med övergången till digitala sändningar och försäljningen av sändningsnätet kommer att förlora den fördel man hittills har haft i egenskap av delägare av sändningsnätet. Som svar på frågan i beslutet att inleda förfarandet om huruvida försäljningen av vissa program till tredje parter eller begränsningar i sändningarna (t.ex. sport) bör övervägas, svarar TV2 att standardavtalen hindrar TV2 från att sälja vidare vissa sändningsrättigheter till tredje parter. Både dansk fiktion och sport ingår i TV2:s public service-program. |
| --- | --- |

(92)

TV2 understryker att det är en stor uppoffring att inte kunna starta några nya kanaler. TV2 påpekar att man i och med övergången till digitala sändningar och försäljningen av sändningsnätet kommer att förlora den fördel man hittills har haft i egenskap av delägare av sändningsnätet. Som svar på frågan i beslutet att inleda förfarandet om huruvida försäljningen av vissa program till tredje parter eller begränsningar i sändningarna (t.ex. sport) bör övervägas, svarar TV2 att standardavtalen hindrar TV2 från att sälja vidare vissa sändningsrättigheter till tredje parter. Både dansk fiktion och sport ingår i TV2:s public service-program.

| (93) | SBS ser ingen anledning till varför en rad möjligtvis dåliga ledningsbeslut ska leda till att finansieringsmodellen ändras, med betydande snedvridande effekter på konkurrensen. SBS hävdar att om man bortser från de dåliga investeringsbesluten uppvisade TV2 positiva resultat under perioden 2004–2008 och har en dominerande ställning på marknaden för tv-reklam. SBS anser dessutom att omstruktureringsplanen går långt utöver vad som är nödvändigt. Nettonuvärdet av rätten att ta ut användaravgifter är mycket större än det beräknade optimala egenkapital som anges i beslutet om kapitaltillskott. SBS påpekar vidare att licensstödet på cirka 400 miljoner danska kronor om året till de regionala kanalerna bör tas med i bedömningen av omstruktureringsplanens verkningar. |
| --- | --- |

(93)

SBS ser ingen anledning till varför en rad möjligtvis dåliga ledningsbeslut ska leda till att finansieringsmodellen ändras, med betydande snedvridande effekter på konkurrensen. SBS hävdar att om man bortser från de dåliga investeringsbesluten uppvisade TV2 positiva resultat under perioden 2004–2008 och har en dominerande ställning på marknaden för tv-reklam. SBS anser dessutom att omstruktureringsplanen går långt utöver vad som är nödvändigt. Nettonuvärdet av rätten att ta ut användaravgifter är mycket större än det beräknade optimala egenkapital som anges i beslutet om kapitaltillskott. SBS påpekar vidare att licensstödet på cirka 400 miljoner danska kronor om året till de regionala kanalerna bör tas med i bedömningen av omstruktureringsplanens verkningar.

| (94) | SBS hävdar att varken TV2 eller något av dess dotterbolag är berättigade till stöd enligt riktlinjerna för omstrukturering. I detta sammanhang påpekar SBS att TV2 Danmark enligt sin rapport för första halvåret 2009 hade ett nettokapital på 644,9 miljoner danska kronor och att företaget inte uppfyller villkoren för att inleda ett insolvensförfarande. Eventuella förluster till följd av public service-skyldigheten bör bedömas enligt artikel 106.2 i EUF-fördraget, som den danska regeringen inte åberopat. |
| --- | --- |

(94)

SBS hävdar att varken TV2 eller något av dess dotterbolag är berättigade till stöd enligt riktlinjerna för omstrukturering. I detta sammanhang påpekar SBS att TV2 Danmark enligt sin rapport för första halvåret 2009 hade ett nettokapital på 644,9 miljoner danska kronor och att företaget inte uppfyller villkoren för att inleda ett insolvensförfarande. Eventuella förluster till följd av public service-skyldigheten bör bedömas enligt artikel 106.2 i EUF-fördraget, som den danska regeringen inte åberopat.

| (95) | SBS hävdar att kostnadsfördelningen mellan de olika delarna av TV2-koncernen måste bedömas korrekt, särskilt eftersom kostnaderna för nischkanalerna är mycket låga jämfört med konkurrenternas kostnader. Huvudkanalen betraktades som en egen verksamhet som kunde göras lönsam genom lämpliga prissättningsnormer. |
| --- | --- |

(95)

SBS hävdar att kostnadsfördelningen mellan de olika delarna av TV2-koncernen måste bedömas korrekt, särskilt eftersom kostnaderna för nischkanalerna är mycket låga jämfört med konkurrenternas kostnader. Huvudkanalen betraktades som en egen verksamhet som kunde göras lönsam genom lämpliga prissättningsnormer.

| (96) | SBS hävdar att TV2-koncernen var lönsam under perioden 2004–2008, om man bortser från de nu övergivna förlustbringande verksamheterna, t.ex. TV2 Radio, och verkningarna av kommissionens beslut om återkrav. TV2 skulle under alla omständigheter kunna bli lönsamt, genom att till exempel minska kostnaderna. |
| --- | --- |

(96)

SBS hävdar att TV2-koncernen var lönsam under perioden 2004–2008, om man bortser från de nu övergivna förlustbringande verksamheterna, t.ex. TV2 Radio, och verkningarna av kommissionens beslut om återkrav. TV2 skulle under alla omständigheter kunna bli lönsamt, genom att till exempel minska kostnaderna.

| (97) | SBS framför dessutom kritik mot den marknadsanalys som Danmark har lagt fram. SBS invänder särskilt mot utsikterna för reklammarknaden, där man förväntar sig en tillväxt från 2010 (78). |
| --- | --- |

(97)

SBS framför dessutom kritik mot den marknadsanalys som Danmark har lagt fram. SBS invänder särskilt mot utsikterna för reklammarknaden, där man förväntar sig en tillväxt från 2010 (78).

| (98) | SBS anser att omstruktureringsplanen, om den ska godkännas över huvud taget, bör begränsas till den tid det tar att sälja tillgångar för att lösa likviditetsproblemen. |
| --- | --- |

(98)

SBS anser att omstruktureringsplanen, om den ska godkännas över huvud taget, bör begränsas till den tid det tar att sälja tillgångar för att lösa likviditetsproblemen.

| (99) | SBS anser att införandet av användaravgifter i praktiken kommer att få samma effekt som en höjning av licensavgiften, och därför bör betraktas som statligt stöd i enlighet med mål C-206/06 Essent Netwerk Noord BV. Det finns stora skillnader jämfört med mål C-345/02 (Pearle), eftersom åtgärden infördes på Danmarks och TV2:s eget initiativ, och eftersom användaravgifterna inte öronmärks för specifika syften valda av tittarna. |
| --- | --- |

(99)

SBS anser att införandet av användaravgifter i praktiken kommer att få samma effekt som en höjning av licensavgiften, och därför bör betraktas som statligt stöd i enlighet med mål C-206/06 Essent Netwerk Noord BV. Det finns stora skillnader jämfört med mål C-345/02 (Pearle), eftersom åtgärden infördes på Danmarks och TV2:s eget initiativ, och eftersom användaravgifterna inte öronmärks för specifika syften valda av tittarna.

| (100) | SBS understryker att det är viktigt att bedöma användaravgifterna inom ramen för omstruktureringsstödet. Ett avtal om att införa användaravgifter kommer sannolikt att påverka TV2:s och andra relevanta tredje parters (t.ex. bankers) beteende på marknaden från den dag omstruktureringsplanen godkänns snarare än från den dag användaravgifterna införs. SBS framför dessutom kritik mot att det inte finns något avgiftstak för de användaravgifter som TV2 kan ta ut, eller några villkor avseende deras användning. Användaravgifterna kan dessutom användas för att finansiera kommersiella verksamheter. |
| --- | --- |

(100)

SBS understryker att det är viktigt att bedöma användaravgifterna inom ramen för omstruktureringsstödet. Ett avtal om att införa användaravgifter kommer sannolikt att påverka TV2:s och andra relevanta tredje parters (t.ex. bankers) beteende på marknaden från den dag omstruktureringsplanen godkänns snarare än från den dag användaravgifterna införs. SBS framför dessutom kritik mot att det inte finns något avgiftstak för de användaravgifter som TV2 kan ta ut, eller några villkor avseende deras användning. Användaravgifterna kan dessutom användas för att finansiera kommersiella verksamheter.

| (101) | SBS framför vidare att införandet av användaravgifter inte är förenligt med begreppet public service. Detta innebär att omstruktureringsstödet som sådant inte är berättigat enligt artikel 106.2 i EUF-fördraget om man inte överger planerna på användaravgifter. SBS hävdar dessutom att användaravgifterna har tydliga konkurrensbegränsande effekter och bland annat kan leda till att vissa operatörer tvingas att lämna marknaden, och att det dessutom kommer att bli möjligt för TV2 att investera ännu aggressivare i nytt innehåll. Detta är särskilt negativt med tanke på TV2:s dominerande ställning på reklammarknaden. |
| --- | --- |

(101)

SBS framför vidare att införandet av användaravgifter inte är förenligt med begreppet public service. Detta innebär att omstruktureringsstödet som sådant inte är berättigat enligt artikel 106.2 i EUF-fördraget om man inte överger planerna på användaravgifter. SBS hävdar dessutom att användaravgifterna har tydliga konkurrensbegränsande effekter och bland annat kan leda till att vissa operatörer tvingas att lämna marknaden, och att det dessutom kommer att bli möjligt för TV2 att investera ännu aggressivare i nytt innehåll. Detta är särskilt negativt med tanke på TV2:s dominerande ställning på reklammarknaden.

| (102) | SBS hävdar att det behövs tillräckligt stränga kompensationsåtgärder. SBS föreslår därför att TV2 för det första inte bör ges rätt att införa användaravgifter. För det andra bör man, när TV2 säljer program till sina dotterbolag, använda sig av offentliga upphandlingar för att säkerställa mer korrekta internpriser. För det tredje skulle man kunna överföra TV2:s regionala kanaler till Danmarks Radio, eftersom de regionala kanalerna får ett omfattande statligt stöd och eftersom de hushåll som betalar en licensavgift och även har betal-tv kommer att få betala dubbelt för TV2:s regionala kanaler. För det fjärde bör TV2 inte bara åläggas att inte starta några nya kommersiella kanaler, utan även att sälja åtminstone några av sina befintliga kanaler. Slutligen bör TV2 åläggas att ge konkurrerande operatörer möjlighet att sända reklam på dess nät. |
| --- | --- |

(102)

SBS hävdar att det behövs tillräckligt stränga kompensationsåtgärder. SBS föreslår därför att TV2 för det första inte bör ges rätt att införa användaravgifter. För det andra bör man, när TV2 säljer program till sina dotterbolag, använda sig av offentliga upphandlingar för att säkerställa mer korrekta internpriser. För det tredje skulle man kunna överföra TV2:s regionala kanaler till Danmarks Radio, eftersom de regionala kanalerna får ett omfattande statligt stöd och eftersom de hushåll som betalar en licensavgift och även har betal-tv kommer att få betala dubbelt för TV2:s regionala kanaler. För det fjärde bör TV2 inte bara åläggas att inte starta några nya kommersiella kanaler, utan även att sälja åtminstone några av sina befintliga kanaler. Slutligen bör TV2 åläggas att ge konkurrerande operatörer möjlighet att sända reklam på dess nät.

| (103) | SBS föreslår dessutom att man inför ett antal garantier för att se till att TV2 inte använder stödet och/eller användaravgifterna för att snedvrida konkurrensen. För det första bör Danmark inte ha möjlighet att tillämpa diskriminerande användaravgifter. För det andra bör TV2 inte ha möjlighet att slå ihop huvudkanalen med de andra kanalerna på marknaden för tv-sändningar, och TV2 bör åläggas att erbjuda TV2 som en ensam kanal. För det tredje bör det inte vara tillåtet för TV2 att använda stödet eller användaravgifter till andra verksamheter än huvudkanalen, eller att dumpa priserna på reklammarknaden. För det fjärde bör TV2 göra ett åtagande att inte använda dolda rabatter. |
| --- | --- |

(103)

SBS föreslår dessutom att man inför ett antal garantier för att se till att TV2 inte använder stödet och/eller användaravgifterna för att snedvrida konkurrensen. För det första bör Danmark inte ha möjlighet att tillämpa diskriminerande användaravgifter. För det andra bör TV2 inte ha möjlighet att slå ihop huvudkanalen med de andra kanalerna på marknaden för tv-sändningar, och TV2 bör åläggas att erbjuda TV2 som en ensam kanal. För det tredje bör det inte vara tillåtet för TV2 att använda stödet eller användaravgifter till andra verksamheter än huvudkanalen, eller att dumpa priserna på reklammarknaden. För det fjärde bör TV2 göra ett åtagande att inte använda dolda rabatter.

| (104) | Viasat hävdar att TV2 inte är ett företag i svårigheter, och hänvisar särskilt till vinsten 2008. Visat menar att TV2 kommer att bli lönsamt i framtiden, bland annat med hänvisning till TV2:s vinst för första halvåret 2009 (enligt prognoserna en vinst på 249 miljoner danska kronor före skatt). Mot bakgrund av de senare uppgifterna om att TV2 faktiskt redovisade en förlust 2009 anser Viasat att denna mindre förlust hänger samman med ett generellt fall på 18,7 % på reklammarknaden jämfört med 2008. Det visar att TV2 nu har lyckats justera sina kostnader till det aktuella kommersiella och ekonomiska läget. När det gäller förlusterna under 2007 påpekar Viasat att dessa huvudsakligen beror på TV2 Radio, som senare har sålts. TV2 hade visserligen en sjunkande omsättning under 2008, men detta var även fallet för de flesta företag och TV2 lyckades trots detta öka sin vinst före skatt. |
| --- | --- |

(104)

Viasat hävdar att TV2 inte är ett företag i svårigheter, och hänvisar särskilt till vinsten 2008. Visat menar att TV2 kommer att bli lönsamt i framtiden, bland annat med hänvisning till TV2:s vinst för första halvåret 2009 (enligt prognoserna en vinst på 249 miljoner danska kronor före skatt). Mot bakgrund av de senare uppgifterna om att TV2 faktiskt redovisade en förlust 2009 anser Viasat att denna mindre förlust hänger samman med ett generellt fall på 18,7 % på reklammarknaden jämfört med 2008. Det visar att TV2 nu har lyckats justera sina kostnader till det aktuella kommersiella och ekonomiska läget. När det gäller förlusterna under 2007 påpekar Viasat att dessa huvudsakligen beror på TV2 Radio, som senare har sålts. TV2 hade visserligen en sjunkande omsättning under 2008, men detta var även fallet för de flesta företag och TV2 lyckades trots detta öka sin vinst före skatt.

| (105) | Viasat hävdar att det inte finns några bevis på kortfristiga likviditetsbehov. TV2 har tvärt om nyligen lagt ut stora pengar på att köpa in nya filmer, och har även ökat sina kostnader, vilket enligt Viasat beror på en ökning av TV2:s programlager, en kostnadsökning på området för generell fiktion och överinvesteringar i dyr dansk fiktion (79). |
| --- | --- |

(105)

Viasat hävdar att det inte finns några bevis på kortfristiga likviditetsbehov. TV2 har tvärt om nyligen lagt ut stora pengar på att köpa in nya filmer, och har även ökat sina kostnader, vilket enligt Viasat beror på en ökning av TV2:s programlager, en kostnadsökning på området för generell fiktion och överinvesteringar i dyr dansk fiktion (79).

| (106) | Närmare bestämt framhåller Viasat att även om en stor del av TV2:s räntebärande skuld fortfarande är kortfristig, är detta inte ett problem så länge TV2 kan refinansiera den. TV2:s finansiella kostnader minskade under 2009 från 49,2 miljoner danska kronor till 19 miljoner danska kronor. TV2 har också använt betydande medel för att köpa nytt programinnehåll. Dessutom berodde det negativa kassaflödet under perioden 2006–2008 främst på ovanligt omfattande investeringar, och inte på kostnader i samband med TV2:s driftsverksamhet. Det negativa kassaflödet kunde därmed ha undanröjts genom att skjuta upp eller minska investeringarna. En annan anledning till TV2:s ökande skuldsättning var att TV2 investerade kraftigt under perioden 2006–2008. |
| --- | --- |

(106)

Närmare bestämt framhåller Viasat att även om en stor del av TV2:s räntebärande skuld fortfarande är kortfristig, är detta inte ett problem så länge TV2 kan refinansiera den. TV2:s finansiella kostnader minskade under 2009 från 49,2 miljoner danska kronor till 19 miljoner danska kronor. TV2 har också använt betydande medel för att köpa nytt programinnehåll. Dessutom berodde det negativa kassaflödet under perioden 2006–2008 främst på ovanligt omfattande investeringar, och inte på kostnader i samband med TV2:s driftsverksamhet. Det negativa kassaflödet kunde därmed ha undanröjts genom att skjuta upp eller minska investeringarna. En annan anledning till TV2:s ökande skuldsättning var att TV2 investerade kraftigt under perioden 2006–2008.

| (107) | Viasat påpekar också att räntebördan verkar ha minskat från 2008. Viasat ifrågasätter även om TV2 verkligen har problem att få lån, eftersom TV2 endast verkar ha sökt lån från Danske Bank. Detta skedde dessutom vid en tidpunkt då det var svårare att få lån än det är i dag. |
| --- | --- |

(107)

Viasat påpekar också att räntebördan verkar ha minskat från 2008. Viasat ifrågasätter även om TV2 verkligen har problem att få lån, eftersom TV2 endast verkar ha sökt lån från Danske Bank. Detta skedde dessutom vid en tidpunkt då det var svårare att få lån än det är i dag.

| (108) | När det gäller de exogena faktorerna delar Viasat uppfattningen i beslutet att inleda förfarandet om en årlig BNP-tillväxt på 1,02 %. Viasat konstaterar särskilt att PWC:s prognoser för tillväxten på reklammarknaden, som den danska regeringen grundar sig på, är väsentlig mer konservativa än de som har utarbetats av andra, särskilt prognoser från företag som är verksamma på marknaden. I sina synpunkter på beslutet att inleda förfarandet lägger Viasat fram sin egen prognos för TV2-koncernen för perioden 2009–2019 (rapport från Audon Partners), som visar att TV2 inte kommer att tvingas lägga ner sin verksamhet på kort eller medellång sikt. |
| --- | --- |

(108)

När det gäller de exogena faktorerna delar Viasat uppfattningen i beslutet att inleda förfarandet om en årlig BNP-tillväxt på 1,02 %. Viasat konstaterar särskilt att PWC:s prognoser för tillväxten på reklammarknaden, som den danska regeringen grundar sig på, är väsentlig mer konservativa än de som har utarbetats av andra, särskilt prognoser från företag som är verksamma på marknaden. I sina synpunkter på beslutet att inleda förfarandet lägger Viasat fram sin egen prognos för TV2-koncernen för perioden 2009–2019 (rapport från Audon Partners), som visar att TV2 inte kommer att tvingas lägga ner sin verksamhet på kort eller medellång sikt.

| (109) | När det gäller public service-kanalens lönsamhet understryker Viasat att TV2-koncernen består av sådana synergier att det är omöjligt att bedöma lönsamheten separat för varje enskild verksamhet. Huvudkanalen bör därför inte bedömas separat. Inte desto mindre är internpriserna mellan TV2 och nischkanalerna skev, eftersom priset ligger betydligt under kostnaderna. Viasat lägger fram lönsamhetsberäkningar där kostnaderna fördelas enligt kanalernas omsättning. Viasat anser vidare att det vid en jämförelse mellan nischkanalernas finansiella resultat och andra jämförbara medieföretag, tydligt framgår att man borde bortse från den separata redovisningen i TV2-koncernen. Slutligen anser Viasat att TV2 skulle kunna auktionera ut rätten att återutsända sina mest attraktiva program (bortsett från sportevenemang), t.ex. drama, fiktion och dokumentärer, för att öka huvudkanalens vinst. Viasat fruktar även att stödet skulle kunna användas för att finansiera ett aggressivt beteende på marknaden, och påpekar att TV2 tidigare har investerat i förvärv av dramaserier genom att överbjuda konkurrenter, höjt priserna för TV2 News och beviljat rabatter. |
| --- | --- |

(109)

När det gäller public service-kanalens lönsamhet understryker Viasat att TV2-koncernen består av sådana synergier att det är omöjligt att bedöma lönsamheten separat för varje enskild verksamhet. Huvudkanalen bör därför inte bedömas separat. Inte desto mindre är internpriserna mellan TV2 och nischkanalerna skev, eftersom priset ligger betydligt under kostnaderna. Viasat lägger fram lönsamhetsberäkningar där kostnaderna fördelas enligt kanalernas omsättning. Viasat anser vidare att det vid en jämförelse mellan nischkanalernas finansiella resultat och andra jämförbara medieföretag, tydligt framgår att man borde bortse från den separata redovisningen i TV2-koncernen. Slutligen anser Viasat att TV2 skulle kunna auktionera ut rätten att återutsända sina mest attraktiva program (bortsett från sportevenemang), t.ex. drama, fiktion och dokumentärer, för att öka huvudkanalens vinst. Viasat fruktar även att stödet skulle kunna användas för att finansiera ett aggressivt beteende på marknaden, och påpekar att TV2 tidigare har investerat i förvärv av dramaserier genom att överbjuda konkurrenter, höjt priserna för TV2 News och beviljat rabatter.

| (110) | Om kommissionen drar slutsatsen att det finns ett behov av stöd, bör detta stöd rikta in sig på det omedelbara problemet, dvs. kassaflödet, snarare än driften. Detta innebär att TV2 inte bör ha möjlighet att bli en betal-tv-kanal, eftersom det skulle räcka med att förse TV2 med en kreditfacilitet. Införandet av användaravgifter kommer dessutom att ge TV2 medel som gör det möjligt för det att fortsätta att missbruka sin ställning på reklammarknaden, och riskerar att slå ut konkurrenter från marknaden. Viasat ifrågasätter dessutom huruvida ordningen är förenlig med TV2:s samhällsomfattande public service-skyldighet. |
| --- | --- |

(110)

Om kommissionen drar slutsatsen att det finns ett behov av stöd, bör detta stöd rikta in sig på det omedelbara problemet, dvs. kassaflödet, snarare än driften. Detta innebär att TV2 inte bör ha möjlighet att bli en betal-tv-kanal, eftersom det skulle räcka med att förse TV2 med en kreditfacilitet. Införandet av användaravgifter kommer dessutom att ge TV2 medel som gör det möjligt för det att fortsätta att missbruka sin ställning på reklammarknaden, och riskerar att slå ut konkurrenter från marknaden. Viasat ifrågasätter dessutom huruvida ordningen är förenlig med TV2:s samhällsomfattande public service-skyldighet.

| (111) | Viasat betonar framför allt de konkurrensbegränsande verkningarna av användaravgifter, eftersom dessa kommer att styra andra operatörers program mot dyrare programpaket, vilket innebär att de går miste om abonnemangs- och reklaminkomster. |
| --- | --- |

(111)

Viasat betonar framför allt de konkurrensbegränsande verkningarna av användaravgifter, eftersom dessa kommer att styra andra operatörers program mot dyrare programpaket, vilket innebär att de går miste om abonnemangs- och reklaminkomster.

| (112) | Viasat hävdar vidare att de föreslagna kompensationsåtgärderna inte alls är någon uppoffring, eftersom det ändå inte finns något utrymme för fler kanaler. Viasat påpekar, som nämnts ovan, att TV2 skulle kunna auktionera ut rätten att återutsända sina mest attraktiva program (bortsett från sportevenemang), t.ex. drama, fiktion och dokumentärer, för att öka huvudkanalens vinst. |
| --- | --- |

(112)

Viasat hävdar vidare att de föreslagna kompensationsåtgärderna inte alls är någon uppoffring, eftersom det ändå inte finns något utrymme för fler kanaler. Viasat påpekar, som nämnts ovan, att TV2 skulle kunna auktionera ut rätten att återutsända sina mest attraktiva program (bortsett från sportevenemang), t.ex. drama, fiktion och dokumentärer, för att öka huvudkanalens vinst.

| (113) | Slutligen anför även Viasat att det är osannolikt att den danska regeringen skulle kunna åberopa artikel 106.2. |
| --- | --- |

(113)

Slutligen anför även Viasat att det är osannolikt att den danska regeringen skulle kunna åberopa artikel 106.2.

| (114) | Boxer konstaterar att införandet av användaravgifter delvis kommer att lösa den nuvarande konkurrenshämmande situationen där Boxer, i motsats till andra plattformsleverantörer, inte kan dra kommersiella fördelar av att man sänder TV2. Boxer föreslår att TV2:s prissättning bör underställas kontroll, antingen från politiskt håll eller av konkurrensmyndigheterna. |
| --- | --- |

(114)

Boxer konstaterar att införandet av användaravgifter delvis kommer att lösa den nuvarande konkurrenshämmande situationen där Boxer, i motsats till andra plattformsleverantörer, inte kan dra kommersiella fördelar av att man sänder TV2. Boxer föreslår att TV2:s prissättning bör underställas kontroll, antingen från politiskt håll eller av konkurrensmyndigheterna.

| (115) | När det gäller omstruktureringsstödet ifrågasätter några parter huruvida TV2 är i svårigheter (ASK) och om kompensationsåtgärderna inte är för svaga på en mättad marknad (FDA). Några framför dock att användaravgifter skulle kunna övervägas om företaget är i svårigheter (DI, TDC). Några anser att omstruktureringsperioden är för lång (Discovery). Andra anser att om TV2 blir ett ekonomiskt stabilt företag under 2012, bör det inte ges rätt att införa användaravgifter. |
| --- | --- |

(115)

När det gäller omstruktureringsstödet ifrågasätter några parter huruvida TV2 är i svårigheter (ASK) och om kompensationsåtgärderna inte är för svaga på en mättad marknad (FDA). Några framför dock att användaravgifter skulle kunna övervägas om företaget är i svårigheter (DI, TDC). Några anser att omstruktureringsperioden är för lång (Discovery). Andra anser att om TV2 blir ett ekonomiskt stabilt företag under 2012, bör det inte ges rätt att införa användaravgifter.

| (116) | När det gäller användaravgifter hävdar några parter (Langkilde, MTV Networks AB, FDA, Discovery, Stofa) att användaravgifterna kommer att leda till att mindre kanaler knuffas ut från existerande betal-tv-paket eller att användarna måste betala mer. |
| --- | --- |

(116)

När det gäller användaravgifter hävdar några parter (Langkilde, MTV Networks AB, FDA, Discovery, Stofa) att användaravgifterna kommer att leda till att mindre kanaler knuffas ut från existerande betal-tv-paket eller att användarna måste betala mer.

| (117) | Några parter anser att en användaravgift på 25 danska kronor är för hög (FDA, TDC). FDA anser dessutom att ett uttag av sådana användaravgifter inte är förenligt med TV2:s roll som en public service-kanal. |
| --- | --- |

(117)

Några parter anser att en användaravgift på 25 danska kronor är för hög (FDA, TDC). FDA anser dessutom att ett uttag av sådana användaravgifter inte är förenligt med TV2:s roll som en public service-kanal.

VIII.   BEDÖMNING ENLIGT REGLERNA OM STATLIGT STÖD

1.   Bedömningens omfattning

| (118) | Som framgår av Danmarks kommentarer har den anmälda omstruktureringsplanen inte återkallats. Danmark anser att det inte finns något behov av stödåtgärder och att alla stödåtgärder kommer att upphöra när omstruktureringsplanen, inklusive användaravgifterna, har godkänts och TV2 inte behöver göra några ytterligare betalningar till följd av kommissionens två tidigare granskningar rörande TV2 (80). Kommissionen har med andra ord ännu inte fått någon villkorslös bekräftelse från Danmark om att dessa åtgärder inte längre ingår i omstruktureringsplanen och därför inte längre omfattas av kommissionens formella granskning. |
| --- | --- |

(118)

Som framgår av Danmarks kommentarer har den anmälda omstruktureringsplanen inte återkallats. Danmark anser att det inte finns något behov av stödåtgärder och att alla stödåtgärder kommer att upphöra när omstruktureringsplanen, inklusive användaravgifterna, har godkänts och TV2 inte behöver göra några ytterligare betalningar till följd av kommissionens två tidigare granskningar rörande TV2 (80). Kommissionen har med andra ord ännu inte fått någon villkorslös bekräftelse från Danmark om att dessa åtgärder inte längre ingår i omstruktureringsplanen och därför inte längre omfattas av kommissionens formella granskning.

| (119) | Det enda undantaget är den föreslagna garantin för försäljningen av sändningsnätet, som inte är aktuell eftersom försäljningen redan har genomförts och därför inte längre är relevant i detta ärende. Kommissionen betraktar inte längre detta som en anmäld åtgärd. |
| --- | --- |

(119)

Det enda undantaget är den föreslagna garantin för försäljningen av sändningsnätet, som inte är aktuell eftersom försäljningen redan har genomförts och därför inte längre är relevant i detta ärende. Kommissionen betraktar inte längre detta som en anmäld åtgärd.

| (120) | Kommissionen kommer därför nedan att bedöma de återstående anmälda åtgärderna (lån, tillfällig kreditfacilitet och kreditfacilitet för omstrukturering) samt kreditfaciliteten från det godkända undsättningsstödet, som fortfarande gäller. |
| --- | --- |

(120)

Kommissionen kommer därför nedan att bedöma de återstående anmälda åtgärderna (lån, tillfällig kreditfacilitet och kreditfacilitet för omstrukturering) samt kreditfaciliteten från det godkända undsättningsstödet, som fortfarande gäller.

2.   Förekomst av stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget

| (121) | I artikel 107.1 i EUF-fördraget anges följande:
  ”Om inte annat föreskrivs i fördragen, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.” |
| --- | --- |

(121)

I artikel 107.1 i EUF-fördraget anges följande:

”Om inte annat föreskrivs i fördragen, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.”

| (122) | För att artikel 107.1 i EUF-fördraget ska vara tillämplig ska det finnas en stödåtgärd som kan tillskrivas staten och som finansieras med statliga medel, påverkar handeln mellan medlemsstaterna och snedvrider konkurrensen på den gemensamma marknaden genom att ge vissa företag en selektiv ekonomisk fördel. Tillämpningen av dessa villkor på åtgärderna i fråga undersöks nedan. |
| --- | --- |

(122)

För att artikel 107.1 i EUF-fördraget ska vara tillämplig ska det finnas en stödåtgärd som kan tillskrivas staten och som finansieras med statliga medel, påverkar handeln mellan medlemsstaterna och snedvrider konkurrensen på den gemensamma marknaden genom att ge vissa företag en selektiv ekonomisk fördel. Tillämpningen av dessa villkor på åtgärderna i fråga undersöks nedan.

2.1   Statliga medel

| (123) | Det efterställda lånet och de tillfälliga kreditfaciliteterna, som ingår i det ursprungliga undsättningsstödet och i omstruktureringsplanen (81), innefattar medel som regeringen med Folketingets godkännande frigör från den danska statsbudgeten, och utgör därför statliga medel. |
| --- | --- |

(123)

Det efterställda lånet och de tillfälliga kreditfaciliteterna, som ingår i det ursprungliga undsättningsstödet och i omstruktureringsplanen (81), innefattar medel som regeringen med Folketingets godkännande frigör från den danska statsbudgeten, och utgör därför statliga medel.

| (124) | Danmark gör gällande att räntorna och avgifterna motsvarar de som gäller på marknaden för sunda företag. Genom att tillämpa samma villkor på ett företag i svårigheter, såsom TV2, avstår Danmark från statliga medel. Anledningen till detta är att en privat långivare skulle ta hänsyn till TV2:s finansiella problem och antingen välja att inte bevilja ett lån eller en kreditfacilitet över huvudtaget, eller göra det till en högre ränta än för sunda företag. |
| --- | --- |

(124)

Danmark gör gällande att räntorna och avgifterna motsvarar de som gäller på marknaden för sunda företag. Genom att tillämpa samma villkor på ett företag i svårigheter, såsom TV2, avstår Danmark från statliga medel. Anledningen till detta är att en privat långivare skulle ta hänsyn till TV2:s finansiella problem och antingen välja att inte bevilja ett lån eller en kreditfacilitet över huvudtaget, eller göra det till en högre ränta än för sunda företag.

| (125) | Kommissionen finner att den rätt som TV2 har fått för att ta ut användaravgifter från 2012 inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Användaravgifterna är av privat ursprung (82) och betalas direkt av konsumenterna till distributören för att kunna se TV2-kanalen. TV2 måste föra normala affärsförhandlingar med distributören för att få sin kanal inkluderad i ett digitalpaket och godkänna en godtagbar ersättning. Det finns ingen rättslig bestämmelse som tvingar distributören att ta med TV2:s huvudkanal i sitt paket, eftersom den gällande must carry-skyldigheten i § 6 i radio- og fjernsynsloven kommer att upphävas vid införandet av systemet med användaravgifter. Användaravgifterna och avgifternas storlek står inte heller hela tiden under statens kontroll eller till statens förfogande (83). Staten är inte inblandad i prissättningen, som är ett kommersiellt beslut som fattas av TV2, och tar inte heller ut avgifterna för TV2:s räkning eller kontrollerar eller förfogar över dessa medel på något sätt. |
| --- | --- |

(125)

Kommissionen finner att den rätt som TV2 har fått för att ta ut användaravgifter från 2012 inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Användaravgifterna är av privat ursprung (82) och betalas direkt av konsumenterna till distributören för att kunna se TV2-kanalen. TV2 måste föra normala affärsförhandlingar med distributören för att få sin kanal inkluderad i ett digitalpaket och godkänna en godtagbar ersättning. Det finns ingen rättslig bestämmelse som tvingar distributören att ta med TV2:s huvudkanal i sitt paket, eftersom den gällande must carry-skyldigheten i § 6 i radio- og fjernsynsloven kommer att upphävas vid införandet av systemet med användaravgifter. Användaravgifterna och avgifternas storlek står inte heller hela tiden under statens kontroll eller till statens förfogande (83). Staten är inte inblandad i prissättningen, som är ett kommersiellt beslut som fattas av TV2, och tar inte heller ut avgifterna för TV2:s räkning eller kontrollerar eller förfogar över dessa medel på något sätt.

| (126) | Användaravgifterna kan inte, som hävdats av SBS, likställas med uttag av licensavgiften. SBS menar att användaravgifterna i praktiken kommer att få samma effekt för hushållen som en höjning av licensavgiften, eftersom distributörernas paket alltid kommer att inkludera TV2 Danmark. Detta obligatoriska inslag, tillsammans med det faktum att användaravgifterna endast kan ändras genom en lagändring (84), gör att de måste betraktas som statligt stöd (85). I detta sammanhang hänvisar SBS till domstolens rättspraxis i målet Essent Netwerks (86). |
| --- | --- |

(126)

Användaravgifterna kan inte, som hävdats av SBS, likställas med uttag av licensavgiften. SBS menar att användaravgifterna i praktiken kommer att få samma effekt för hushållen som en höjning av licensavgiften, eftersom distributörernas paket alltid kommer att inkludera TV2 Danmark. Detta obligatoriska inslag, tillsammans med det faktum att användaravgifterna endast kan ändras genom en lagändring (84), gör att de måste betraktas som statligt stöd (85). I detta sammanhang hänvisar SBS till domstolens rättspraxis i målet Essent Netwerks (86).

| (127) | Till skillnad från det tidigare systemet med licensavgifter i Danmark, som kommissionen betraktade som statligt stöd (87), är användarna emellertid inte rättsligt förpliktade att betala avgifterna, utan betalar ersättning som ett led i ett avtal som de frivilligt ingår. Avgifterna tas inte heller ut av en offentlig institution, vilket var fallet med licensavgifterna, utan av den privata operatören Boxer och andra privata distributörer på de andra plattformarna. Staten kommer inte att vara involverad i en indrivning om användarna inte betalar avgifterna, utan distributören skulle då behöva väcka en civilrättslig talan för att erhålla betalning. |
| --- | --- |

(127)

Till skillnad från det tidigare systemet med licensavgifter i Danmark, som kommissionen betraktade som statligt stöd (87), är användarna emellertid inte rättsligt förpliktade att betala avgifterna, utan betalar ersättning som ett led i ett avtal som de frivilligt ingår. Avgifterna tas inte heller ut av en offentlig institution, vilket var fallet med licensavgifterna, utan av den privata operatören Boxer och andra privata distributörer på de andra plattformarna. Staten kommer inte att vara involverad i en indrivning om användarna inte betalar avgifterna, utan distributören skulle då behöva väcka en civilrättslig talan för att erhålla betalning.

| (128) | Det faktum att TV2 får rätt att ta ut abonnemangsavgifter genom en ändring av det tillstånd som utfärdats av Kulturministeriet räcker inte för att slå fast att det rör sig om statliga medel. Detta är inte ett fall av ett statligt ingripande som leder till en förlust av statliga medel. SBS:s hänvisning till målet Essent Netwerks är därför inte relevant i detta sammanhang. I punkt 73 i den citerade domen fastställs en skillnad mellan situationen i Essent-målet och den i Pearle-målet (88), genom att det slås fast att avgiften i det förstnämnda målet ingick i en av myndigheterna fastställd politik. För att åtskilja målen hänvisar domstolen i Essent-målet till att införandet av avgiften fastställdes av lagstiftaren, men föreskriver inte att varje statligt ingripande via lagstiftning automatiskt innebär en förekomst av statliga medel. Detta framgår tydligt av den citerade domen i Essent-målet i sig, eftersom det i punkt 74 i den domen ytterligare skiljs mellan detta mål och Preussen Elektra-målet, där det var tal om en rättsakt (och där det enligt domen inte förelåg statligt stöd) enligt vilken det förelåg en skyldighet för elförsörjningsföretag att köpa el som producerades i deras försörjningsområde från förnybara energikällor till fastställda minimipriser. Domstolen slog fast att i Essent-målet hade de berörda företagen anförtrotts att ”förvalta en statlig tillgång”, vilket inte var fallet i Preussen Elektra-målet (89). I det föreliggande ärendet har TV2 inte anförtrotts av staten att förvalta en statlig tillgång. Ändringen av tillståndet genomför endast en redan befintlig rätt till en ytterligare inkomstkälla (för lagstiftningen, se § 38 a andra stycket i radio- og fjernsynsloven). |
| --- | --- |

(128)

Det faktum att TV2 får rätt att ta ut abonnemangsavgifter genom en ändring av det tillstånd som utfärdats av Kulturministeriet räcker inte för att slå fast att det rör sig om statliga medel. Detta är inte ett fall av ett statligt ingripande som leder till en förlust av statliga medel. SBS:s hänvisning till målet Essent Netwerks är därför inte relevant i detta sammanhang. I punkt 73 i den citerade domen fastställs en skillnad mellan situationen i Essent-målet och den i Pearle-målet (88), genom att det slås fast att avgiften i det förstnämnda målet ingick i en av myndigheterna fastställd politik. För att åtskilja målen hänvisar domstolen i Essent-målet till att införandet av avgiften fastställdes av lagstiftaren, men föreskriver inte att varje statligt ingripande via lagstiftning automatiskt innebär en förekomst av statliga medel. Detta framgår tydligt av den citerade domen i Essent-målet i sig, eftersom det i punkt 74 i den domen ytterligare skiljs mellan detta mål och Preussen Elektra-målet, där det var tal om en rättsakt (och där det enligt domen inte förelåg statligt stöd) enligt vilken det förelåg en skyldighet för elförsörjningsföretag att köpa el som producerades i deras försörjningsområde från förnybara energikällor till fastställda minimipriser. Domstolen slog fast att i Essent-målet hade de berörda företagen anförtrotts att ”förvalta en statlig tillgång”, vilket inte var fallet i Preussen Elektra-målet (89). I det föreliggande ärendet har TV2 inte anförtrotts av staten att förvalta en statlig tillgång. Ändringen av tillståndet genomför endast en redan befintlig rätt till en ytterligare inkomstkälla (för lagstiftningen, se § 38 a andra stycket i radio- og fjernsynsloven).

| (129) | Kommissionen finner därför att användaravgifterna inte utgör statliga medel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(129)

Kommissionen finner därför att användaravgifterna inte utgör statliga medel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

2.2   Selektiv fördel

| (130) | De statliga medlen ger TV2 en ekonomisk fördel eftersom samma finansiella instrument på marknadsvillkor skulle resultera i en högre lånekostnad, eller högre avgifter, om några marknadsaktörer skulle gå med på att ställa ytterligare medel till förfogande för stödmottagaren upp till det tänkta beloppet, vilket enligt den dokumentation som Danmark lagt fram ingen ville. |
| --- | --- |

(130)

De statliga medlen ger TV2 en ekonomisk fördel eftersom samma finansiella instrument på marknadsvillkor skulle resultera i en högre lånekostnad, eller högre avgifter, om några marknadsaktörer skulle gå med på att ställa ytterligare medel till förfogande för stödmottagaren upp till det tänkta beloppet, vilket enligt den dokumentation som Danmark lagt fram ingen ville.

2.3   Snedvridning av konkurrensen och inverkan på handeln

| (131) | Dessa medel kommer att göra det möjligt för TV2 att fortsätta vara verksam på de marknader där företaget verkar i dag. Dessa marknader omfattar marknaden (marknaderna) för försäljning och köp av sändningsrättigheter, för betal-tv-tjänster och för tv-reklam i Danmark. På dessa marknader konkurrerar TV2 med andra tv-bolag, bland annat SBS och Viasat. Av detta följer att detta stöd genom att gynna TV2 snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen på dessa marknader. |
| --- | --- |

(131)

Dessa medel kommer att göra det möjligt för TV2 att fortsätta vara verksam på de marknader där företaget verkar i dag. Dessa marknader omfattar marknaden (marknaderna) för försäljning och köp av sändningsrättigheter, för betal-tv-tjänster och för tv-reklam i Danmark. På dessa marknader konkurrerar TV2 med andra tv-bolag, bland annat SBS och Viasat. Av detta följer att detta stöd genom att gynna TV2 snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen på dessa marknader.

| (132) | På de berörda marknaderna, t.ex. marknaden för köp och försäljning av sändningsrättigheter och marknaden för tv-reklam för produkter från andra medlemsstater som är avsedda att säljas i Danmark, förekommer handel mellan medlemsstater (90). Dessutom sänder några konkurrenter till TV2 Danmark A/S sina kanaler från Förenade kungariket och/eller är dotterföretag till koncerner med säte i andra medlemsstater, vars beslut att stanna kvar eller öka sin verksamhet på den danska marknaden kan komma att påverkas av det planerade stödet. Detta statliga stöd påverkar eller riskerar därför att påverka handeln mellan medlemsstater. |
| --- | --- |

(132)

På de berörda marknaderna, t.ex. marknaden för köp och försäljning av sändningsrättigheter och marknaden för tv-reklam för produkter från andra medlemsstater som är avsedda att säljas i Danmark, förekommer handel mellan medlemsstater (90). Dessutom sänder några konkurrenter till TV2 Danmark A/S sina kanaler från Förenade kungariket och/eller är dotterföretag till koncerner med säte i andra medlemsstater, vars beslut att stanna kvar eller öka sin verksamhet på den danska marknaden kan komma att påverkas av det planerade stödet. Detta statliga stöd påverkar eller riskerar därför att påverka handeln mellan medlemsstater.

| (133) | Eftersom artikel 107.1 i EUF-fördraget är tillämplig måste omstruktureringspaketet bedömas med hänsyn till dess förenlighet med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(133)

Eftersom artikel 107.1 i EUF-fördraget är tillämplig måste omstruktureringspaketet bedömas med hänsyn till dess förenlighet med den inre marknaden.

3.   Skyldighet att vänta med att genomföra stödet

| (134) | Danmark har iakttagit skyldigheten att vänta med att genomföra stödet i enlighet med artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 (91), eftersom man anmält stödåtgärderna i omstruktureringsplanen men ännu inte genomfört dem. Genomförandet av undsättningsstödet godkändes genom kommissionens beslut av den 4 augusti 2008. |
| --- | --- |

(134)

Danmark har iakttagit skyldigheten att vänta med att genomföra stödet i enlighet med artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 (91), eftersom man anmält stödåtgärderna i omstruktureringsplanen men ännu inte genomfört dem. Genomförandet av undsättningsstödet godkändes genom kommissionens beslut av den 4 augusti 2008.

4.   Det statliga stödets förenlighet med den inre marknaden

4.1   Rättslig grund

| (135) | Åtgärdernas förenlighet kommer att bedömas mot bakgrund av artikel 107.3 c i EUF-fördraget, jämförd med riktlinjerna. Tillämpningen av artikel 106.2 i EUF-fördraget på de ifrågavarande åtgärderna i förhållande till finansiering av public service-verksamhet analyseras inte. Även om TV2:s finansiella problem huvudsakligen beror på tillhandahållandet av public service-kanalen och avsaknaden av en affärsmodell med stabila intäktskällor, är de statliga stödåtgärderna inte begränsade till public service-uppdraget utan riktas mot TV2 som koncern, dvs. även dess kommersiella verksamheter. Dessutom har de danska myndigheterna inte lagt fram närmare argument för att de statliga stödåtgärderna var förenliga med den inre marknaden på grundval av artikel 106.2 i EUF-fördraget, och kommissionen har inte heller mottagit tillräckliga upplysningar för att kunna genomföra bedömningen enligt artikel 106.2 i EUF-fördraget jämförd med meddelandet om radio och tv (92). |
| --- | --- |

(135)

Åtgärdernas förenlighet kommer att bedömas mot bakgrund av artikel 107.3 c i EUF-fördraget, jämförd med riktlinjerna. Tillämpningen av artikel 106.2 i EUF-fördraget på de ifrågavarande åtgärderna i förhållande till finansiering av public service-verksamhet analyseras inte. Även om TV2:s finansiella problem huvudsakligen beror på tillhandahållandet av public service-kanalen och avsaknaden av en affärsmodell med stabila intäktskällor, är de statliga stödåtgärderna inte begränsade till public service-uppdraget utan riktas mot TV2 som koncern, dvs. även dess kommersiella verksamheter. Dessutom har de danska myndigheterna inte lagt fram närmare argument för att de statliga stödåtgärderna var förenliga med den inre marknaden på grundval av artikel 106.2 i EUF-fördraget, och kommissionen har inte heller mottagit tillräckliga upplysningar för att kunna genomföra bedömningen enligt artikel 106.2 i EUF-fördraget jämförd med meddelandet om radio och tv (92).

| (136) | Enligt riktlinjerna kan undsättningsstöd beviljas som ett tillfälligt stöd till företag i svårigheter under den tid det tar att utarbeta en omstruktureringsplan eller för att avhjälpa en akut likviditetskris. Enligt punkt 26 i riktlinjerna förlängs tidsfristen för avslutandet av stödet till dess att kommissionen har fattat sitt beslut om planen. Det faktum att kreditfaciliteten för undsättningsstödet fortfarande gäller för TV2 är förenligt med denna bestämmelse, eftersom TV2 har överlämnat en omstruktureringsplan inom tidsfristen. |
| --- | --- |

(136)

Enligt riktlinjerna kan undsättningsstöd beviljas som ett tillfälligt stöd till företag i svårigheter under den tid det tar att utarbeta en omstruktureringsplan eller för att avhjälpa en akut likviditetskris. Enligt punkt 26 i riktlinjerna förlängs tidsfristen för avslutandet av stödet till dess att kommissionen har fattat sitt beslut om planen. Det faktum att kreditfaciliteten för undsättningsstödet fortfarande gäller för TV2 är förenligt med denna bestämmelse, eftersom TV2 har överlämnat en omstruktureringsplan inom tidsfristen.

| (137) | Omstruktureringsstöd måste grundas på en realistisk, enhetlig och omfattande plan som syftar till att återställa ett företags långsiktiga lönsamhet inom en rimlig tid. Omstrukturering omfattar vanligtvis följande inslag: omstrukturering av alla aspekter av företagets verksamhet, omorganisation och rationalisering av företagets verksamhet, inklusive avyttring av förlustbringande verksamheter och finansiell omstrukturering. Däremot kan en omstrukturering, som gynnas av statligt stöd, inte begränsas till att överbrygga tidigare förluster utan att frågan om orsakerna till dessa förluster utreds. Dessutom måste omstruktureringen åtminstone delvis finansieras från företagets egna medel. Slutligen ska kompensationsåtgärder vidtas för att minimera stödets snedvridande effekter. Nedan kommer kommissionen att undersöka huruvida dessa villkor är uppfyllda. |
| --- | --- |

(137)

Omstruktureringsstöd måste grundas på en realistisk, enhetlig och omfattande plan som syftar till att återställa ett företags långsiktiga lönsamhet inom en rimlig tid. Omstrukturering omfattar vanligtvis följande inslag: omstrukturering av alla aspekter av företagets verksamhet, omorganisation och rationalisering av företagets verksamhet, inklusive avyttring av förlustbringande verksamheter och finansiell omstrukturering. Däremot kan en omstrukturering, som gynnas av statligt stöd, inte begränsas till att överbrygga tidigare förluster utan att frågan om orsakerna till dessa förluster utreds. Dessutom måste omstruktureringen åtminstone delvis finansieras från företagets egna medel. Slutligen ska kompensationsåtgärder vidtas för att minimera stödets snedvridande effekter. Nedan kommer kommissionen att undersöka huruvida dessa villkor är uppfyllda.

4.2   Stödberättigande – Företag i svårigheter

| (138) | Enligt punkt 9 i riktlinjerna är ett företag i svårigheter om det inte med egna finansiella medel eller med medel från ägare/aktieägare kan hejda förluster som utan ingripanden från de offentliga myndigheterna leder till att företaget med största sannolikhet försätts i konkurs. I punkt 11 i riktlinjerna anges vissa omständigheter enligt vilka ett företag kan anses befinna sig i svårigheter, även om inga av de omständigheter som anges i punkt 10 i riktlinjerna föreligger. I punkt 11 föreskrivs följande: ”Under alla omständigheter är företaget inte stödberättigat förrän det har visat sig att det inte är i stånd att genomföra en sanering med egna medel eller med medel från ägare/aktieägare eller marknaden.” |
| --- | --- |

(138)

Enligt punkt 9 i riktlinjerna är ett företag i svårigheter om det inte med egna finansiella medel eller med medel från ägare/aktieägare kan hejda förluster som utan ingripanden från de offentliga myndigheterna leder till att företaget med största sannolikhet försätts i konkurs. I punkt 11 i riktlinjerna anges vissa omständigheter enligt vilka ett företag kan anses befinna sig i svårigheter, även om inga av de omständigheter som anges i punkt 10 i riktlinjerna föreligger. I punkt 11 föreskrivs följande: ”Under alla omständigheter är företaget inte stödberättigat förrän det har visat sig att det inte är i stånd att genomföra en sanering med egna medel eller med medel från ägare/aktieägare eller marknaden.”

| (139) | Kommissionen drar slutsatsen att TV2 vid tidpunkten för anmälan av omstruktureringsplanen utgjorde ett sådant företag i svårigheter. Detta framgår av siffrorna i kommissionens beslut att inleda det formella granskningsförfarandet, och särskilt av siffrorna i skälen 36–42 ovan i det här beslutet, som lämnades senare i januari 2010 och som beskriver ett företag med förluster, minskande marknadsandelar, stigande skuldsättningsgrad och särskilt negativa kassaflöden till följd av minskande reklaminkomster, dåliga investeringar och större räntekostnader Även om det senare faktiskt visade sig att företaget, som konkurrenterna bedömt, hade ett överskott 2008 (prognoserna i slutet av mars 2008 pekade fortfarande på en förlust på [...] miljoner danska kronor), var det tal om en liten vinst som inte i sig ändrar slutsatsen att företaget inte kunde fortsätta sin verksamhet utan extern finansiering. De privata kreditfaciliteter som stod till företagets förfogande var kortfristiga och kunde när som helst sägas upp. Företaget hade ett akut likviditetsbehov som den inte kunde täcka med egna medel. |
| --- | --- |

(139)

Kommissionen drar slutsatsen att TV2 vid tidpunkten för anmälan av omstruktureringsplanen utgjorde ett sådant företag i svårigheter. Detta framgår av siffrorna i kommissionens beslut att inleda det formella granskningsförfarandet, och särskilt av siffrorna i skälen 36–42 ovan i det här beslutet, som lämnades senare i januari 2010 och som beskriver ett företag med förluster, minskande marknadsandelar, stigande skuldsättningsgrad och särskilt negativa kassaflöden till följd av minskande reklaminkomster, dåliga investeringar och större räntekostnader Även om det senare faktiskt visade sig att företaget, som konkurrenterna bedömt, hade ett överskott 2008 (prognoserna i slutet av mars 2008 pekade fortfarande på en förlust på [...] miljoner danska kronor), var det tal om en liten vinst som inte i sig ändrar slutsatsen att företaget inte kunde fortsätta sin verksamhet utan extern finansiering. De privata kreditfaciliteter som stod till företagets förfogande var kortfristiga och kunde när som helst sägas upp. Företaget hade ett akut likviditetsbehov som den inte kunde täcka med egna medel.

| (140) | Företaget kunde inte heller erhålla extern finansiering. Det var risk för att TV2:s kortfristiga lån skulle sägas upp. Som redan nämnts i beslutet att inleda förfarandet ville TV2:s viktigaste bank [...] minska sin utlåning och sin kreditfacilitet till företaget under 2008. Utöver TV2:s problem, där man till och med hade svårt att inteckna sin fastighet i Odense, lade Danmark fram bevis för att även andra banker hade nekat TV2 långfristiga lån (se skäl 44 och följande skäl i detta beslut). Bankerna hänvisade till TV2:s instabila konjunkturkänsliga reklaminkomster, som de ansåg var en ohållbar affärsmodell. De pågående rättsprocesserna förvärrade problemen. Till följd av detta blev TV2:s finansiering allt mer inriktad mot kortfristiga lån och därmed bräcklig. TV2 var med andra ord, i den mening som avses i punkt 11 i riktlinjerna, inte i stånd att genomföra en sanering med egna medel eller med medel från marknaden. |
| --- | --- |

(140)

Företaget kunde inte heller erhålla extern finansiering. Det var risk för att TV2:s kortfristiga lån skulle sägas upp. Som redan nämnts i beslutet att inleda förfarandet ville TV2:s viktigaste bank [...] minska sin utlåning och sin kreditfacilitet till företaget under 2008. Utöver TV2:s problem, där man till och med hade svårt att inteckna sin fastighet i Odense, lade Danmark fram bevis för att även andra banker hade nekat TV2 långfristiga lån (se skäl 44 och följande skäl i detta beslut). Bankerna hänvisade till TV2:s instabila konjunkturkänsliga reklaminkomster, som de ansåg var en ohållbar affärsmodell. De pågående rättsprocesserna förvärrade problemen. Till följd av detta blev TV2:s finansiering allt mer inriktad mot kortfristiga lån och därmed bräcklig. TV2 var med andra ord, i den mening som avses i punkt 11 i riktlinjerna, inte i stånd att genomföra en sanering med egna medel eller med medel från marknaden.

| (141) | Dessa slutsatser motsägs inte av konkurrenternas argument. För fullständighetens skull bör det nämnas att riktlinjerna inte innehåller något krav på att företaget ska vara föremål för ett insolvensförfarande. Tvärtom kan stöd beviljas – på stränga villkor – för att förhindra just en sådan situation. |
| --- | --- |

(141)

Dessa slutsatser motsägs inte av konkurrenternas argument. För fullständighetens skull bör det nämnas att riktlinjerna inte innehåller något krav på att företaget ska vara föremål för ett insolvensförfarande. Tvärtom kan stöd beviljas – på stränga villkor – för att förhindra just en sådan situation.

| (142) | När det gäller konkurrenternas argument om att TV2 är, eller skulle kunna bli, ett lönsamt företag framgår det av ovan nämnda resultat för TV2 att företaget redovisade ett överskott 2008 men att det, till skillnad mot Viasats beräkningar, redovisade en förlust på 27 miljoner danska kronor 2009, vilket väsentligt avvek från Viasats prognos på ett överskott på 249 miljoner danska kronor. Överskottet under 2010 beräknas också bli mycket mindre än Visats antagande. Kommissionen har inte hittat några fel i de metoder som använts av TV2 och företagets konsult PWC (se även skäl 41 i detta beslut). |
| --- | --- |

(142)

När det gäller konkurrenternas argument om att TV2 är, eller skulle kunna bli, ett lönsamt företag framgår det av ovan nämnda resultat för TV2 att företaget redovisade ett överskott 2008 men att det, till skillnad mot Viasats beräkningar, redovisade en förlust på 27 miljoner danska kronor 2009, vilket väsentligt avvek från Viasats prognos på ett överskott på 249 miljoner danska kronor. Överskottet under 2010 beräknas också bli mycket mindre än Visats antagande. Kommissionen har inte hittat några fel i de metoder som använts av TV2 och företagets konsult PWC (se även skäl 41 i detta beslut).

| (143) | När det gäller den analys av TV2:s kreditvärdighet som genomförts av Audon partner och lagts fram av Viasat (93), enligt vilken TV2 kunde ha fått lån, visar bankernas reaktioner på en helt annan verklighet. Analysen bygger dessutom endast på siffror och antaganden som inte har dubbelkontrollerats med TV2. Några av dessa siffror ligger långt från verkligheten, vilken framgår av siffrorna för 2009 och 2010. I själva rapporten understryks att det inte är tal om en fullständig analys (eftersom TV2 inte kontaktades av uppenbara orsaker) och att den modell som använts därför har sina begränsningar (94). |
| --- | --- |

(143)

När det gäller den analys av TV2:s kreditvärdighet som genomförts av Audon partner och lagts fram av Viasat (93), enligt vilken TV2 kunde ha fått lån, visar bankernas reaktioner på en helt annan verklighet. Analysen bygger dessutom endast på siffror och antaganden som inte har dubbelkontrollerats med TV2. Några av dessa siffror ligger långt från verkligheten, vilken framgår av siffrorna för 2009 och 2010. I själva rapporten understryks att det inte är tal om en fullständig analys (eftersom TV2 inte kontaktades av uppenbara orsaker) och att den modell som använts därför har sina begränsningar (94).

| (144) | Det faktum att företaget har utnyttjat kreditfaciliteten för undsättningsstödet i mycket mindre utsträckning än det kunde ha gjort innebär inte att det inte kan betraktas som ett företag i svårigheter. Det skulle vara absurt att diskvalificera en mottagare av undsättnings- och omstruktureringsstöd från att vara stödberättigad om kostnadsbesparande åtgärder och andra åtgärder i omstruktureringsplanen senare visade sig vara framgångsrika, och hjälper företaget att lösa sina finansieringsproblem med till övervägande del egna medel. Detta kan emellertid leda till att det vid en viss tidpunkt inte längre finns något behov av det gällande statliga stödet, vilket kommer att behandlas nedan (se skäl 149). Kreditfaciliteten var under alla omständigheter hela tiden utformad på ett sådant sätt att företaget endast kunde få tillgång till den i händelse av ett attesterat behov. Syftet med detta var att begränsa stödet till ett minimum, och TV2:s ansträngningar att så långt som möjligt genomföra omstruktureringsprocessen med egna medel ligger i linje med detta villkor. |
| --- | --- |

(144)

Det faktum att företaget har utnyttjat kreditfaciliteten för undsättningsstödet i mycket mindre utsträckning än det kunde ha gjort innebär inte att det inte kan betraktas som ett företag i svårigheter. Det skulle vara absurt att diskvalificera en mottagare av undsättnings- och omstruktureringsstöd från att vara stödberättigad om kostnadsbesparande åtgärder och andra åtgärder i omstruktureringsplanen senare visade sig vara framgångsrika, och hjälper företaget att lösa sina finansieringsproblem med till övervägande del egna medel. Detta kan emellertid leda till att det vid en viss tidpunkt inte längre finns något behov av det gällande statliga stödet, vilket kommer att behandlas nedan (se skäl 149). Kreditfaciliteten var under alla omständigheter hela tiden utformad på ett sådant sätt att företaget endast kunde få tillgång till den i händelse av ett attesterat behov. Syftet med detta var att begränsa stödet till ett minimum, och TV2:s ansträngningar att så långt som möjligt genomföra omstruktureringsprocessen med egna medel ligger i linje med detta villkor.

| (145) | Det ska dessutom understrykas att Viasats och SBS:s många påståenden om att TV2:s svaga finansiella situation är självförvållad till följd av dåliga ledningsbeslut eller felinvesteringar inte är relevant för om företaget är stödberättigat enligt riktlinjerna, som inte intresserar sig för orsakerna till stödmottagarens finansiella problem, utan endast syftar till att fastställa om stödmottagaren verkligen är ett företag i svårigheter. |
| --- | --- |

(145)

Det ska dessutom understrykas att Viasats och SBS:s många påståenden om att TV2:s svaga finansiella situation är självförvållad till följd av dåliga ledningsbeslut eller felinvesteringar inte är relevant för om företaget är stödberättigat enligt riktlinjerna, som inte intresserar sig för orsakerna till stödmottagarens finansiella problem, utan endast syftar till att fastställa om stödmottagaren verkligen är ett företag i svårigheter.

| (146) | Konkurrenterna har i samband med detta även hävdat att TV2:s problem till övervägande del beror på public service-kanalen och att justeringar av interna kostnader och internpriser skulle kunna avhjälpa denna situation. Kommissionen anser emellertid inte att detta argument är relevant i en situation där stödet går till koncernen som sådan, inklusive den kommersiella verksamheten. Kommissionen konstaterar emellertid att TV2 har separata och reviderade räkenskaper för public service-verksamheten och annan verksamhet, och har en fullt ut dokumenterad och reviderad policy för hur internpriser används, som är förhållandevis enkel och transparent och som syftar till att ge en korrekt bild av de olika verksamheterna baserat på internpriser på marknadsvillkor. |
| --- | --- |

(146)

Konkurrenterna har i samband med detta även hävdat att TV2:s problem till övervägande del beror på public service-kanalen och att justeringar av interna kostnader och internpriser skulle kunna avhjälpa denna situation. Kommissionen anser emellertid inte att detta argument är relevant i en situation där stödet går till koncernen som sådan, inklusive den kommersiella verksamheten. Kommissionen konstaterar emellertid att TV2 har separata och reviderade räkenskaper för public service-verksamheten och annan verksamhet, och har en fullt ut dokumenterad och reviderad policy för hur internpriser används, som är förhållandevis enkel och transparent och som syftar till att ge en korrekt bild av de olika verksamheterna baserat på internpriser på marknadsvillkor.

| (147) | När det gäller de exogena faktorerna delar Viasat uppfattningen om en BNP-tillväxt på 1,02 %. I fråga om utvecklingen på reklammarknaden är parterna överens om att TV2:s reklaminkomster minskade med 19 % under 2008. Viasat och SBS feltolkar emellertid Danmarks prognoser om den framtida utvecklingen på reklammarknaden. Till skillnad från vad de har förstått förutsåg Danmark inte att reklammarknaden skulle falla med 10 % om året under perioden 2009–2013, utan man bedömde endast att reklammarknaden skulle [...]. |
| --- | --- |

(147)

När det gäller de exogena faktorerna delar Viasat uppfattningen om en BNP-tillväxt på 1,02 %. I fråga om utvecklingen på reklammarknaden är parterna överens om att TV2:s reklaminkomster minskade med 19 % under 2008. Viasat och SBS feltolkar emellertid Danmarks prognoser om den framtida utvecklingen på reklammarknaden. Till skillnad från vad de har förstått förutsåg Danmark inte att reklammarknaden skulle falla med 10 % om året under perioden 2009–2013, utan man bedömde endast att reklammarknaden skulle [...].

| (148) | När det gäller argumentet om att licensstödet till de regionala tv-stationerna borde ha tagits med i bedömningen av TV2:s finansiella situation, finner kommissionen att licensavgifterna finansierar de regionala tv-stationernas programproduktion och endast är relevanta i förhållande till dem. I detta avseende konstaterar kommissionen att de regionala TV2-stationerna är oberoende av TV2 och omfattas av sina egna public service-skyldigheter enligt den danska radio- og fjernsynsloven, för vilka de erhåller licensfinansiering. När det gäller SBS:s påstående om att tittarna kommer att få betala dubbelt för programmet, ska det understrykas att en av betalningarna – abonnemangsavgifterna för TV2:s huvudkanal – följer av kundens val och inbegriper inte, som konstaterats ovan, statligt stöd. Av ovanstående framgår under alla omständigheter att TV2 som koncern var ett företag i svårigheter med akuta finansieringsbehov, eftersom den inte kunde få tillgång till extern finansiering från banker. Detta omfattade eventuella potentiella fördelar till följd av företagets skyldighet att sända dessa program. |
| --- | --- |

(148)

När det gäller argumentet om att licensstödet till de regionala tv-stationerna borde ha tagits med i bedömningen av TV2:s finansiella situation, finner kommissionen att licensavgifterna finansierar de regionala tv-stationernas programproduktion och endast är relevanta i förhållande till dem. I detta avseende konstaterar kommissionen att de regionala TV2-stationerna är oberoende av TV2 och omfattas av sina egna public service-skyldigheter enligt den danska radio- og fjernsynsloven, för vilka de erhåller licensfinansiering. När det gäller SBS:s påstående om att tittarna kommer att få betala dubbelt för programmet, ska det understrykas att en av betalningarna – abonnemangsavgifterna för TV2:s huvudkanal – följer av kundens val och inbegriper inte, som konstaterats ovan, statligt stöd. Av ovanstående framgår under alla omständigheter att TV2 som koncern var ett företag i svårigheter med akuta finansieringsbehov, eftersom den inte kunde få tillgång till extern finansiering från banker. Detta omfattade eventuella potentiella fördelar till följd av företagets skyldighet att sända dessa program.

| (149) | TV2:s nödlidande situation ändrades emellertid genom försäljningen av sändningsnätet. Intäkterna från försäljningen av sändningsnätet gjorde det möjligt för TV2 att betala tillbaka en del av sin skuld, och de ekonomiska utsikterna blev mycket ljusare, vilket framgår av siffrorna i skälen 62–64 i detta beslut. Även på reklammarknaden blev utsikterna ljusare (95). TV2 kunde betala tillbaka sitt statliga lån från faciliteten för undsättningsstöd. Med förbehåll för resultatet av de pågående rättsprocesserna och godkännandet av omstruktureringsplanen, räknar TV2 med att kunna täcka sitt finansieringsbehov fram till januari 2012 då abonnemangsavgifterna införs (96). |
| --- | --- |

(149)

TV2:s nödlidande situation ändrades emellertid genom försäljningen av sändningsnätet. Intäkterna från försäljningen av sändningsnätet gjorde det möjligt för TV2 att betala tillbaka en del av sin skuld, och de ekonomiska utsikterna blev mycket ljusare, vilket framgår av siffrorna i skälen 62–64 i detta beslut. Även på reklammarknaden blev utsikterna ljusare (95). TV2 kunde betala tillbaka sitt statliga lån från faciliteten för undsättningsstöd. Med förbehåll för resultatet av de pågående rättsprocesserna och godkännandet av omstruktureringsplanen, räknar TV2 med att kunna täcka sitt finansieringsbehov fram till januari 2012 då abonnemangsavgifterna införs (96).

| (150) | Mot bakgrund av denna nya situation anser kommissionen att TV2 inte längre kan betraktas som ett företag i svårigheter. Det finns därför inget behov av några stödåtgärder sedan detta beslut antagits, och det anmälda, men inte använda, lånet och kreditfaciliteten i omstruktureringsplanen bör upphävas. Av samma skäl bör också den befintliga stödfaciliteten inom ramen för beslutet om undsättningsstöd upphöra. |
| --- | --- |

(150)

Mot bakgrund av denna nya situation anser kommissionen att TV2 inte längre kan betraktas som ett företag i svårigheter. Det finns därför inget behov av några stödåtgärder sedan detta beslut antagits, och det anmälda, men inte använda, lånet och kreditfaciliteten i omstruktureringsplanen bör upphävas. Av samma skäl bör också den befintliga stödfaciliteten inom ramen för beslutet om undsättningsstöd upphöra.

4.3   Återställande av långsiktig lönsamhet

| (151) | I punkt 34 i riktlinjerna anges att stödet beviljas under förutsättning att en omstruktureringsplan som ska göra det möjligt att återställa företagets långsiktiga lönsamhet inom en rimlig tid genomförs. I omstruktureringsplanen beskrivs de omständigheter som ledde till att företaget hamnade i svårigheter, vilket utgörs av nya verksamheter som inte blev lönsamma, och de stigande förlusterna för public service-kanalen. Enligt kommissionen tillgodoses dessa svårigheter på ett tillfredsställande sätt i omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

(151)

I punkt 34 i riktlinjerna anges att stödet beviljas under förutsättning att en omstruktureringsplan som ska göra det möjligt att återställa företagets långsiktiga lönsamhet inom en rimlig tid genomförs. I omstruktureringsplanen beskrivs de omständigheter som ledde till att företaget hamnade i svårigheter, vilket utgörs av nya verksamheter som inte blev lönsamma, och de stigande förlusterna för public service-kanalen. Enligt kommissionen tillgodoses dessa svårigheter på ett tillfredsställande sätt i omstruktureringsplanen.

| (152) | Kommissionen konstaterar att omstruktureringsplanen innehåller finansiella och operationella omstruktureringsåtgärder som, tillsammans med en ändrad affärsmodell, kommer att göra det möjligt för företaget att fungera med egna resurser. I detta avseende noterar kommissionen för det första att kravet i omstruktureringsplanen på att sälja tillgångar ledde till den framgångsrika försäljningen av sändningsnätet, som gav TV2 tillräckliga medel för att kunna betala tillbaka sina skulder. Företaget betalade också tillbaka det stöd man hade mottagit via faciliteten för undsättningsstöd den 4 oktober 2010. Företaget har själv uppgett att man nu har tillräckliga medel för att kunna klara sig under perioden fram till införandet av användaravgifterna (97). Andra åtgärder i form av kostnadsbesparingar kommer också att bidra till företagets långsiktiga lönsamhet (se skälen 47 och 48). |
| --- | --- |

(152)

Kommissionen konstaterar att omstruktureringsplanen innehåller finansiella och operationella omstruktureringsåtgärder som, tillsammans med en ändrad affärsmodell, kommer att göra det möjligt för företaget att fungera med egna resurser. I detta avseende noterar kommissionen för det första att kravet i omstruktureringsplanen på att sälja tillgångar ledde till den framgångsrika försäljningen av sändningsnätet, som gav TV2 tillräckliga medel för att kunna betala tillbaka sina skulder. Företaget betalade också tillbaka det stöd man hade mottagit via faciliteten för undsättningsstöd den 4 oktober 2010. Företaget har själv uppgett att man nu har tillräckliga medel för att kunna klara sig under perioden fram till införandet av användaravgifterna (97). Andra åtgärder i form av kostnadsbesparingar kommer också att bidra till företagets långsiktiga lönsamhet (se skälen 47 och 48).

| (153) | TV2 har också gjort sig av med förlustbringande verksamheter, och sålde 2008 sin förlustbringande radioverksamhet till SBS-koncernen. |
| --- | --- |

(153)

TV2 har också gjort sig av med förlustbringande verksamheter, och sålde 2008 sin förlustbringande radioverksamhet till SBS-koncernen.

| (154) | TV2 förväntas att lösa de strukturproblem som orsakade företagets likviditetsproblem genom att få rätt att ta ut abonnemangsavgifter från och med januari 2012. Public service-kanalens bristande lönsamhet beror på att den endast har en enda inkomstkälla i form av reklaminkomster, som är cykliska och konjunkturkänsliga. Detta framgår också av reaktionerna från bankerna, som inte ville bevilja lån till följd av deras bristande tilltro till utvecklingen på reklammarknaden och TV2:s intjäningsförmåga. Den nya affärsmodellen kommer att ge TV2 ett mer stabilt inkomstunderlag med abonnemangsavgifter för huvudkanalen. TV2 räknar med ytterligare inkomster från användaravgifterna på [...] miljoner danska kronor under 2012. Dessutom förväntar sig koncernen ett överskott på [...] under 2012. Kommissionen konstaterar att förutom [...] kommer den andra inkomstkällan i form av användaravgifter även att göra företaget mindre sårbart för nedgångar i konjunkturkänsliga verksamheter. Kommissionen noterar att de åtgärder som ska vända utvecklingen är de som anges i själva omstruktureringsplanen och beror inte på externa faktorer. |
| --- | --- |

(154)

TV2 förväntas att lösa de strukturproblem som orsakade företagets likviditetsproblem genom att få rätt att ta ut abonnemangsavgifter från och med januari 2012. Public service-kanalens bristande lönsamhet beror på att den endast har en enda inkomstkälla i form av reklaminkomster, som är cykliska och konjunkturkänsliga. Detta framgår också av reaktionerna från bankerna, som inte ville bevilja lån till följd av deras bristande tilltro till utvecklingen på reklammarknaden och TV2:s intjäningsförmåga. Den nya affärsmodellen kommer att ge TV2 ett mer stabilt inkomstunderlag med abonnemangsavgifter för huvudkanalen. TV2 räknar med ytterligare inkomster från användaravgifterna på [...] miljoner danska kronor under 2012. Dessutom förväntar sig koncernen ett överskott på [...] under 2012. Kommissionen konstaterar att förutom [...] kommer den andra inkomstkällan i form av användaravgifter även att göra företaget mindre sårbart för nedgångar i konjunkturkänsliga verksamheter. Kommissionen noterar att de åtgärder som ska vända utvecklingen är de som anges i själva omstruktureringsplanen och beror inte på externa faktorer.

| (155) | Den omstruktureringsplan som ursprungligen anmäldes sträcker sig över nästan fyra år, fram till den 31 december 2012. Denna tidsperiod valdes eftersom den danska regeringen menade att bankerna i och med införandet av den nya affärsmodellen och de första praktiska erfarenheterna med den skulle vara villiga att låna ut pengar till TV2 igen, och denna period måste alltså vara tillräckligt lång för att kunna göra dessa erfarenheter. Eftersom allt stöd kommer att upphöra i och med antagandet av detta beslut (se ovan), anser emellertid den danska regeringen nu att omstruktureringsperioden bör upphöra vid upphörandet av alla stödåtgärder. |
| --- | --- |

(155)

Den omstruktureringsplan som ursprungligen anmäldes sträcker sig över nästan fyra år, fram till den 31 december 2012. Denna tidsperiod valdes eftersom den danska regeringen menade att bankerna i och med införandet av den nya affärsmodellen och de första praktiska erfarenheterna med den skulle vara villiga att låna ut pengar till TV2 igen, och denna period måste alltså vara tillräckligt lång för att kunna göra dessa erfarenheter. Eftersom allt stöd kommer att upphöra i och med antagandet av detta beslut (se ovan), anser emellertid den danska regeringen nu att omstruktureringsperioden bör upphöra vid upphörandet av alla stödåtgärder.

| (156) | Kommissionen har en annan uppfattning. Enligt riktlinjerna syftar en omstrukturering till att återställa ett företags långsiktiga lönsamhet. Kommissionen anser att omstruktureringsperioden sträcker sig fram till dess att företaget har genomfört alla omstruktureringsåtgärder, vilket säkerställer en sådan långsiktig lönsamhet. Även om alla statliga stödåtgärder omedelbart kommer att upphöra vid antagandet av detta beslut, är TV2:s långsiktiga lönsamhet inte garanterad vid denna tidpunkt eftersom TV2 ännu inte har en hållbar affärsmodell. En sådan affärsmodell kommer inte att införas förrän användaravgifterna införs. Införandet av användaravgifter är dessutom den viktigaste omstruktureringsåtgärden, som direkt tar itu med huvudorsaken till TV2:s ekonomiska svårigheter. Kommissionen drar följaktligen slutsatsen att omstruktureringsperioden sträcker sig fram till den 31 december 2012, eller fram till den tidpunkt då TV2 kan ta ut abonnemangsavgifter från slutanvändarna, om detta sker före den 31 december 2012. Det ser för närvarande ut som att TV2 rent juridiskt inte har rätt att ta ut användaravgifter förrän företagets tillstånd har ändrats (för även om den gällande radio- og fjernsynsloven redan nu ger TV2 rätt att ta ut användaravgifter, utesluter TV2:s nuvarande tillstånd denna möjlighet). |
| --- | --- |

(156)

Kommissionen har en annan uppfattning. Enligt riktlinjerna syftar en omstrukturering till att återställa ett företags långsiktiga lönsamhet. Kommissionen anser att omstruktureringsperioden sträcker sig fram till dess att företaget har genomfört alla omstruktureringsåtgärder, vilket säkerställer en sådan långsiktig lönsamhet. Även om alla statliga stödåtgärder omedelbart kommer att upphöra vid antagandet av detta beslut, är TV2:s långsiktiga lönsamhet inte garanterad vid denna tidpunkt eftersom TV2 ännu inte har en hållbar affärsmodell. En sådan affärsmodell kommer inte att införas förrän användaravgifterna införs. Införandet av användaravgifter är dessutom den viktigaste omstruktureringsåtgärden, som direkt tar itu med huvudorsaken till TV2:s ekonomiska svårigheter. Kommissionen drar följaktligen slutsatsen att omstruktureringsperioden sträcker sig fram till den 31 december 2012, eller fram till den tidpunkt då TV2 kan ta ut abonnemangsavgifter från slutanvändarna, om detta sker före den 31 december 2012. Det ser för närvarande ut som att TV2 rent juridiskt inte har rätt att ta ut användaravgifter förrän företagets tillstånd har ändrats (för även om den gällande radio- og fjernsynsloven redan nu ger TV2 rätt att ta ut användaravgifter, utesluter TV2:s nuvarande tillstånd denna möjlighet).

4.4   Stödet ska förhindra otillbörlig snedvridning av konkurrensen

| (157) | Enligt punkt 38 i riktlinjerna måste kompenserande åtgärder vidtas för att säkerställa att stödets negativa effekter på handelsvillkoren minimeras så mycket som möjligt, så att de positiva effekter som uppnås överväger de negativa. Dessa åtgärder kan omfatta avyttringar av tillgångar, kapacitetsminskningar eller neddragen marknadsnärvaro. Enligt punkt 40 i riklinjerna ska åtgärderna stå i proportion till de snedvridande effekterna av stödet och företagets relativa inflytande på den eller de marknader där det verkar. |
| --- | --- |

(157)

Enligt punkt 38 i riktlinjerna måste kompenserande åtgärder vidtas för att säkerställa att stödets negativa effekter på handelsvillkoren minimeras så mycket som möjligt, så att de positiva effekter som uppnås överväger de negativa. Dessa åtgärder kan omfatta avyttringar av tillgångar, kapacitetsminskningar eller neddragen marknadsnärvaro. Enligt punkt 40 i riklinjerna ska åtgärderna stå i proportion till de snedvridande effekterna av stödet och företagets relativa inflytande på den eller de marknader där det verkar.

| (158) | I princip kan åtagandet att inte starta några nya kanaler (dvs. en minskad marknadsnärvaro) betraktas som en kompensationsåtgärd, eftersom det hindrar TV2 från att konkurrera om nya kunder och därmed gynnar konkurrenterna. Att starta nya kommersiella kanaler skulle gynna TV2 eftersom dessa kanaler skulle finansieras genom en stadig inkomstkälla baserad på konjunkturoberoende abonnemangsavgifter, och eftersom de skulle ge koncernen den nödvändiga inkomst som skulle kunna bidra till att uppväga public service-kanalens negativa resultat. Enligt marknadsanalyserna i omstruktureringsplanen växer betal-tv-marknaden (98). TV2:s konkurrenter hävdar emellertid att TV2 ändå inte hade möjlighet att starta nya kommersiella kanaler eftersom marknaden var mättad. |
| --- | --- |

(158)

I princip kan åtagandet att inte starta några nya kanaler (dvs. en minskad marknadsnärvaro) betraktas som en kompensationsåtgärd, eftersom det hindrar TV2 från att konkurrera om nya kunder och därmed gynnar konkurrenterna. Att starta nya kommersiella kanaler skulle gynna TV2 eftersom dessa kanaler skulle finansieras genom en stadig inkomstkälla baserad på konjunkturoberoende abonnemangsavgifter, och eftersom de skulle ge koncernen den nödvändiga inkomst som skulle kunna bidra till att uppväga public service-kanalens negativa resultat. Enligt marknadsanalyserna i omstruktureringsplanen växer betal-tv-marknaden (98). TV2:s konkurrenter hävdar emellertid att TV2 ändå inte hade möjlighet att starta nya kommersiella kanaler eftersom marknaden var mättad.

| (159) | I detta sammanhang konstaterar kommissionen att TV2:s konkurrenter själva startade nya kanaler under 2009 (SBS lanserade 6erene, Canal Digital kommer att lansera en sportkanal, Viasat lanserade en kanal den 23 mars 2009, och TV4-koncernen lanserade Canal 9 i juli 2009). |
| --- | --- |

(159)

I detta sammanhang konstaterar kommissionen att TV2:s konkurrenter själva startade nya kanaler under 2009 (SBS lanserade 6erene, Canal Digital kommer att lansera en sportkanal, Viasat lanserade en kanal den 23 mars 2009, och TV4-koncernen lanserade Canal 9 i juli 2009).

| (160) | Danmark har dessutom bekräftat att TV2 på grund av omstruktureringen inte heller kommer att kunna starta några radiokanaler (99). Detta åtagande är mycket relevant eftersom sändningstillståndet för den nya radiostationen FM 4 snart kommer att tilldelas genom ett anbudsförfarande. Danmark uttryckte ursprungligen ett intresse för att TV2 skulle kunna delta i detta anbudsförfarande, men bekräftade senare att detta inte skulle ske mot bakgrund av kommissionens pågående granskning av omstruktureringsplanen, trots att det redan fanns planer för detta. Till skillnad från vad konkurrenterna hävdar hade åtagandet att inte starta några nya kanaler alltså redan haft betydelse och är en uppoffring för företaget. Kommissionen anser att detta åtagande är viktigt mot bakgrund av punkt 45 i riktlinjerna, där det anges att stödet inte får användas för att finansiera nya investeringar som inte är nödvändiga för att återställa företagets lönsamhet. |
| --- | --- |

(160)

Danmark har dessutom bekräftat att TV2 på grund av omstruktureringen inte heller kommer att kunna starta några radiokanaler (99). Detta åtagande är mycket relevant eftersom sändningstillståndet för den nya radiostationen FM 4 snart kommer att tilldelas genom ett anbudsförfarande. Danmark uttryckte ursprungligen ett intresse för att TV2 skulle kunna delta i detta anbudsförfarande, men bekräftade senare att detta inte skulle ske mot bakgrund av kommissionens pågående granskning av omstruktureringsplanen, trots att det redan fanns planer för detta. Till skillnad från vad konkurrenterna hävdar hade åtagandet att inte starta några nya kanaler alltså redan haft betydelse och är en uppoffring för företaget. Kommissionen anser att detta åtagande är viktigt mot bakgrund av punkt 45 i riktlinjerna, där det anges att stödet inte får användas för att finansiera nya investeringar som inte är nödvändiga för att återställa företagets lönsamhet.

| (161) | Vidare finner kommissionen att de föreslagna kompensationsåtgärderna står i proportion till de snedvridande effekterna av stödet. Det ska påpekas att alla dessa åtgärder upphör vid antagandet av detta beslut. I detta sammanhang skulle kommissionen vilja påpeka att ingen av de anmälda omstruktureringsåtgärderna har genomförts eller kommer att genomföras. Som framgår av skäl 150 och följande skäl kommer även faciliteten för undsättningsstöd att upphävas vid antagandet av detta beslut. Detta innebär att företaget inte kommer att motta något statligt stöd. De utbetalningar som faktiskt gjordes inom ramen för kreditfaciliteten för undsättningsstöd var emellertid begränsade (av de 1 000 miljoner danska kronor som var tillgängliga användes 223 miljoner danska kronor). Merparten av stödet har faktiskt tagits som undsättningsstöd (208 miljoner danska kronor av de 223 miljoner danska kronorna togs ut före slutet av 2008, dvs. inom sexmånadersperioden för undsättningsstödet) och alla pengar som faktiskt tagits från kreditfaciliteten har redan betalats tillbaka till staten. Det faktiska belopp som tagits från kreditfaciliteten – 223 miljoner danska kronor – är inte heller orimligt i förhållande till TV2:s omsättning under 2008 ([...] %). Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen inte att det är nödvändig att kräva ytterligare kompensationsåtgärder från Danmark och stödmottagaren. Kommissionen ser därför inte heller något behov av de ytterligare kompensationsåtgärder som konkurrenterna har föreslagit. |
| --- | --- |

(161)

Vidare finner kommissionen att de föreslagna kompensationsåtgärderna står i proportion till de snedvridande effekterna av stödet. Det ska påpekas att alla dessa åtgärder upphör vid antagandet av detta beslut. I detta sammanhang skulle kommissionen vilja påpeka att ingen av de anmälda omstruktureringsåtgärderna har genomförts eller kommer att genomföras. Som framgår av skäl 150 och följande skäl kommer även faciliteten för undsättningsstöd att upphävas vid antagandet av detta beslut. Detta innebär att företaget inte kommer att motta något statligt stöd. De utbetalningar som faktiskt gjordes inom ramen för kreditfaciliteten för undsättningsstöd var emellertid begränsade (av de 1 000 miljoner danska kronor som var tillgängliga användes 223 miljoner danska kronor). Merparten av stödet har faktiskt tagits som undsättningsstöd (208 miljoner danska kronor av de 223 miljoner danska kronorna togs ut före slutet av 2008, dvs. inom sexmånadersperioden för undsättningsstödet) och alla pengar som faktiskt tagits från kreditfaciliteten har redan betalats tillbaka till staten. Det faktiska belopp som tagits från kreditfaciliteten – 223 miljoner danska kronor – är inte heller orimligt i förhållande till TV2:s omsättning under 2008 ([...] %). Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen inte att det är nödvändig att kräva ytterligare kompensationsåtgärder från Danmark och stödmottagaren. Kommissionen ser därför inte heller något behov av de ytterligare kompensationsåtgärder som konkurrenterna har föreslagit.

| (162) | Kommissionen håller däremot inte med Danmark om att detta åtagande bör upphöra när alla stödåtgärder har upphört (100). För det första har Danmark själv fastställt en längre omstruktureringsperiod som sträcker sig fram till den 31 december 2012. För det andra finns det ingenting i riktlinjerna som föreskriver att kompensationsåtgärderna ska ha samma varaktighet som de pågående stödåtgärderna. För det tredje bygger omstruktureringsplanen på förutsättningen att företaget inte kommer att kunna få tillgång till extern finansiering förrän användaravgifterna införs 2012. Först då kommer den långsiktiga lönsamheten att återställas. Danmark har själv hävdat att stödåtgärderna, däribland den befintliga faciliteten för undsättningsstöd, kommer att vara nödvändiga för att avhjälpa likviditetsbristen fram till dess att en mer stabil affärsmodell för public service-kanalen finns på plats. Faciliteten för undsättningsstöd har alltså funktionen att hålla företaget flytande tills den nya affärsmodellen har börjat gälla. Kommissionen anser därför inte att detta kompenserande åtagande kan upphävas när stödet upphör eller vid antagandet av detta beslut. Däremot anser kommissionen att det är möjligt att åtagandet att inte starta några nya kanaler kan upphöra vid en tidigare tidpunkt än vid omstruktureringsperiodens slut (31 december 2012), nämligen när användaravgifterna har införts (efter en ändring av TV2:s tillstånd) och TV2 kommer att kunna ta ut dem. |
| --- | --- |

(162)

Kommissionen håller däremot inte med Danmark om att detta åtagande bör upphöra när alla stödåtgärder har upphört (100). För det första har Danmark själv fastställt en längre omstruktureringsperiod som sträcker sig fram till den 31 december 2012. För det andra finns det ingenting i riktlinjerna som föreskriver att kompensationsåtgärderna ska ha samma varaktighet som de pågående stödåtgärderna. För det tredje bygger omstruktureringsplanen på förutsättningen att företaget inte kommer att kunna få tillgång till extern finansiering förrän användaravgifterna införs 2012. Först då kommer den långsiktiga lönsamheten att återställas. Danmark har själv hävdat att stödåtgärderna, däribland den befintliga faciliteten för undsättningsstöd, kommer att vara nödvändiga för att avhjälpa likviditetsbristen fram till dess att en mer stabil affärsmodell för public service-kanalen finns på plats. Faciliteten för undsättningsstöd har alltså funktionen att hålla företaget flytande tills den nya affärsmodellen har börjat gälla. Kommissionen anser därför inte att detta kompenserande åtagande kan upphävas när stödet upphör eller vid antagandet av detta beslut. Däremot anser kommissionen att det är möjligt att åtagandet att inte starta några nya kanaler kan upphöra vid en tidigare tidpunkt än vid omstruktureringsperiodens slut (31 december 2012), nämligen när användaravgifterna har införts (efter en ändring av TV2:s tillstånd) och TV2 kommer att kunna ta ut dem.

4.5   Stöd begränsat till ett minimum

| (163) | Enligt punkt 43 i riktlinjerna ska stödbeloppet och stödnivån begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att möjliggöra en omstrukturering. Syftet med denna bestämmelse är att se till att företaget, när omstruktureringen är avslutad, inte har ett likviditetsöverskott som skulle kunna användas för aggressiva verksamheter på marknaden. De stödmottagande företagen ska i väsentlig utsträckning bidra till omstruktureringen med egna medel, inbegripet genom försäljning av tillgångar som inte är oundgängliga för företagets överlevnad. Sådana bidrag ska vara reella, och får inte inbegripa väntade vinster såsom kassaflöden. De ska vara så stora som möjligt, och minst 50 % för stora företag. Kommissionen anser att TV2 är ett stort företag i den mening som avses i riktlinjerna. |
| --- | --- |

(163)

Enligt punkt 43 i riktlinjerna ska stödbeloppet och stödnivån begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att möjliggöra en omstrukturering. Syftet med denna bestämmelse är att se till att företaget, när omstruktureringen är avslutad, inte har ett likviditetsöverskott som skulle kunna användas för aggressiva verksamheter på marknaden. De stödmottagande företagen ska i väsentlig utsträckning bidra till omstruktureringen med egna medel, inbegripet genom försäljning av tillgångar som inte är oundgängliga för företagets överlevnad. Sådana bidrag ska vara reella, och får inte inbegripa väntade vinster såsom kassaflöden. De ska vara så stora som möjligt, och minst 50 % för stora företag. Kommissionen anser att TV2 är ett stort företag i den mening som avses i riktlinjerna.

| (164) | Kommissionen delar inte den danska regeringens uppfattning om att alla kostnader, och särskilt kostnadsbesparande åtgärder, automatiskt bör betraktas som omstruktureringskostnader. Ett företag kan ha kostnader för att genomföra kostnadsbesparingar. De kostnadsbesparingar som Danmark har beskrivit i detta ärende utgör inte i sig en omstruktureringskostnad. Danmark har tillhandahållit en lista över ”klassiska” omstruktureringskostnader, som uppgår till [...] miljoner danska kronor och som omfattar transaktionskostnader i förbindelse med försäljningen av sändningsnätet ([...] miljoner danska kronor), kostnader vid övergången till den nya affärsmodellen ([...]-[...] miljoner danska kronor) och kostnader för att säga upp anställningsavtal, advokatkostnader och konsultavgifter ([...] miljoner danska kronor). Kommissionen godtar dessa kostnader som omstruktureringskostnader. |
| --- | --- |

(164)

Kommissionen delar inte den danska regeringens uppfattning om att alla kostnader, och särskilt kostnadsbesparande åtgärder, automatiskt bör betraktas som omstruktureringskostnader. Ett företag kan ha kostnader för att genomföra kostnadsbesparingar. De kostnadsbesparingar som Danmark har beskrivit i detta ärende utgör inte i sig en omstruktureringskostnad. Danmark har tillhandahållit en lista över ”klassiska” omstruktureringskostnader, som uppgår till [...] miljoner danska kronor och som omfattar transaktionskostnader i förbindelse med försäljningen av sändningsnätet ([...] miljoner danska kronor), kostnader vid övergången till den nya affärsmodellen ([...]-[...] miljoner danska kronor) och kostnader för att säga upp anställningsavtal, advokatkostnader och konsultavgifter ([...] miljoner danska kronor). Kommissionen godtar dessa kostnader som omstruktureringskostnader.

| (165) | Enligt kommissionens beslutspraxis omfattar omstruktureringskostnader alla extraordinära kostnader som uppstår för att återställa företagets lönsamhet, men inte normala driftskostnader som uppstår under omstruktureringsperioden. Detta ärende rör emellertid ett företags behov av likviditet för att klara sig under en övergångsperiod tills en ny hållbar affärsmodell har införts. Som beskrivits ovan hade TV2 ett konkret finansieringsbehov, eftersom företaget inte hade tillgång till extern finansiering. I detta särskilda ärende, där det är fråga om en ren finansiell omstrukturering tills företaget övergår till en mer stabil verksamhetsplan, kan kommissionen även godta detta finansieringsbehov som en omstruktureringskostnad. Det var kreditfaciliteten i beslutet om undsättningsstöd (1 000 miljoner danska kronor) som gav företaget den tillfälliga buffert som behövdes för att täcka finansieringsbehovet. Denna facilitet var emellertid endast tillfällig och kunde endast utnyttjas när TV2 kunde visa på ett dokumenterat finansieringsbehov attesterat av en extern revisor. I slutändan behövde TV2 inte använda särskilt mycket av kreditfaciliteten (endast [...] % av den). Dessutom användes merparten ([...] miljoner danska kronor) under den period som omfattades av kommissionens beslut om undsättningsstöd, dvs. inom sexmånadersperioden för undsättningsstödet innan omstruktureringsplanen lades fram. |
| --- | --- |

(165)

Enligt kommissionens beslutspraxis omfattar omstruktureringskostnader alla extraordinära kostnader som uppstår för att återställa företagets lönsamhet, men inte normala driftskostnader som uppstår under omstruktureringsperioden. Detta ärende rör emellertid ett företags behov av likviditet för att klara sig under en övergångsperiod tills en ny hållbar affärsmodell har införts. Som beskrivits ovan hade TV2 ett konkret finansieringsbehov, eftersom företaget inte hade tillgång till extern finansiering. I detta särskilda ärende, där det är fråga om en ren finansiell omstrukturering tills företaget övergår till en mer stabil verksamhetsplan, kan kommissionen även godta detta finansieringsbehov som en omstruktureringskostnad. Det var kreditfaciliteten i beslutet om undsättningsstöd (1 000 miljoner danska kronor) som gav företaget den tillfälliga buffert som behövdes för att täcka finansieringsbehovet. Denna facilitet var emellertid endast tillfällig och kunde endast utnyttjas när TV2 kunde visa på ett dokumenterat finansieringsbehov attesterat av en extern revisor. I slutändan behövde TV2 inte använda särskilt mycket av kreditfaciliteten (endast [...] % av den). Dessutom användes merparten ([...] miljoner danska kronor) under den period som omfattades av kommissionens beslut om undsättningsstöd, dvs. inom sexmånadersperioden för undsättningsstödet innan omstruktureringsplanen lades fram.

| (166) | TV2 har bidragit till ovan nämnda omstruktureringskostnader genom försäljning av tillgångar i form av försäljningen av sändningsnätet, till ett belopp av 640 miljoner danska kronor, och i form av extern finansiering genom att inteckna sin fastighet i Odense med 80 miljoner danska kronor. Detta bidrag på 720 miljoner danska kronor ligger en bra bit över den tröskel på 50 % som gäller för stora företag. Som anges ovan använde TV2 pengarna från försäljningen av sändningsnätet till att minska sin skuld. Dessa pengar kan därför inte användas för andra ändamål. Som framgår av ovanstående kommer alla stödåtgärder dessutom att upphöra från och med den dag då detta beslut antas, och inga nya stödåtgärder som anmälts i omstruktureringsplanen kommer att införas (se skäl 150 i detta beslut). Det är därför ingen fara för att, med avseende på punkt 45 i riktlinjerna, stöd som överstiger det som är nödvändigt finns kvar i företaget. |
| --- | --- |

(166)

TV2 har bidragit till ovan nämnda omstruktureringskostnader genom försäljning av tillgångar i form av försäljningen av sändningsnätet, till ett belopp av 640 miljoner danska kronor, och i form av extern finansiering genom att inteckna sin fastighet i Odense med 80 miljoner danska kronor. Detta bidrag på 720 miljoner danska kronor ligger en bra bit över den tröskel på 50 % som gäller för stora företag. Som anges ovan använde TV2 pengarna från försäljningen av sändningsnätet till att minska sin skuld. Dessa pengar kan därför inte användas för andra ändamål. Som framgår av ovanstående kommer alla stödåtgärder dessutom att upphöra från och med den dag då detta beslut antas, och inga nya stödåtgärder som anmälts i omstruktureringsplanen kommer att införas (se skäl 150 i detta beslut). Det är därför ingen fara för att, med avseende på punkt 45 i riktlinjerna, stöd som överstiger det som är nödvändigt finns kvar i företaget.

4.6   Andra villkor

| (167) | Enligt punkt 46 i riktlinjerna kan kommissionen kräva ytterligare åtgärder från medlemsstaterna för att se till att stödet inte snedvrider konkurrensen i en utsträckning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(167)

Enligt punkt 46 i riktlinjerna kan kommissionen kräva ytterligare åtgärder från medlemsstaterna för att se till att stödet inte snedvrider konkurrensen i en utsträckning som strider mot det gemensamma intresset.

| (168) | Kommissionen har noterat de argument som Danmark framförde under det formella granskningsförfarandet, och den avsikt som stödmottagaren har gett uttryck för i styrkande handlingar om att omstruktureringsplanen ska göra det möjligt för TV2 att utnyttja affärsmöjligheter på samma sätt som konkurrenterna och att ta ut abonnemangsavgifter. Danmark och TV2 påpekar dessutom att TV2:s aktuella höga buffert av eget kapital med en soliditet (och räntebärande nettoskuld) som är betydligt högre (lägre) än konkurrenternas, endast är nödvändig på grund av osäkerheten runt de pågående rättsprocesserna och affärsmodellen. Både TV2 och Danmark ger uttryck för en allmän vilja att justera tillbaka kapitalstrukturen i nivå med den hos TV2:s konkurrenter när undersökningarna av statligt stöd är avslutade. |
| --- | --- |

(168)

Kommissionen har noterat de argument som Danmark framförde under det formella granskningsförfarandet, och den avsikt som stödmottagaren har gett uttryck för i styrkande handlingar om att omstruktureringsplanen ska göra det möjligt för TV2 att utnyttja affärsmöjligheter på samma sätt som konkurrenterna och att ta ut abonnemangsavgifter. Danmark och TV2 påpekar dessutom att TV2:s aktuella höga buffert av eget kapital med en soliditet (och räntebärande nettoskuld) som är betydligt högre (lägre) än konkurrenternas, endast är nödvändig på grund av osäkerheten runt de pågående rättsprocesserna och affärsmodellen. Både TV2 och Danmark ger uttryck för en allmän vilja att justera tillbaka kapitalstrukturen i nivå med den hos TV2:s konkurrenter när undersökningarna av statligt stöd är avslutade.

| (169) | Kommissionen ser inte heller någon anledning till att TV2 ska ha en annan kapitalstruktur än sina konkurrenter när väl affärsmodellen är på plats och de pågående rättsprocesserna har avgjorts. En kapitalstruktur som baseras på ett (konstlat) högt egenkapital är en fördel för ett företag, eftersom det kommer att kunna få finansiering till förhållandevis låg ränta. Därför är det också viktigt att TV2 justerar ner sin kapitalstruktur till en nivå som säkerställer att konkurrensen inte snedvrids. Kommissionen ser gärna att TV2 återgår till en normal kapitalstruktur genom utdelningar till staten framför att aggressivt stärka sin balansräkning genom lånefinansiering. |
| --- | --- |

(169)

Kommissionen ser inte heller någon anledning till att TV2 ska ha en annan kapitalstruktur än sina konkurrenter när väl affärsmodellen är på plats och de pågående rättsprocesserna har avgjorts. En kapitalstruktur som baseras på ett (konstlat) högt egenkapital är en fördel för ett företag, eftersom det kommer att kunna få finansiering till förhållandevis låg ränta. Därför är det också viktigt att TV2 justerar ner sin kapitalstruktur till en nivå som säkerställer att konkurrensen inte snedvrids. Kommissionen ser gärna att TV2 återgår till en normal kapitalstruktur genom utdelningar till staten framför att aggressivt stärka sin balansräkning genom lånefinansiering.

4.7   Övervakning och årlig rapport

| (170) | I enlighet med punkterna 49 och 50 i riktlinjerna har Danmark åtagit sig att lägga fram rapporter för kommissionen senast sex månader från den dag stödet beviljades. |
| --- | --- |

(170)

I enlighet med punkterna 49 och 50 i riktlinjerna har Danmark åtagit sig att lägga fram rapporter för kommissionen senast sex månader från den dag stödet beviljades.

4.8   Antitrustfrågor

| (171) | Kommissionen noterar att en av TV2:s konkurrenter har väckt en talan på antitrustområdet mot det planerade införandet av användaravgifter. Kommissionen är medveten om att närmare bestämmelser om ett stöd som strider mot andra särskilda bestämmelser i fördraget än reglerna om statligt stöd kan vara så oupplösligen förbundna med stödets mål att det inte är möjligt att bedöma dem separat (101). Domstolen har understrukit att skyldigheten att respektera sammanhanget mellan reglerna om statligt stöd och andra bestämmelser i fördraget är särskilt viktigt om dessa andra bestämmelser också syftar till att konkurrensen inte snedvrids. Enligt domstolens rättpraxis är emellertid förfaranden i statsstöds- och antitrustärenden oberoende förfaranden som är underkastade specifika regler. Domstolen har fastställt att följaktligen ”är kommissionen, när den beslutar om ett stöds förenlighet med den gemensamma marknaden, inte skyldig att invänta resultatet av ett parallellt förfarande som inletts i enlighet med ovan nämnda förordning nr [1], så snart den, efter en ekonomisk analys av situationen och utan uppenbart fel i bedömningen av omständigheterna, har blivit övertygad om, att mottagaren av stödet inte handlar i strid med artiklarna [101 och 102 i EUF-fördraget]” (102). Antitrustärendet måste därför inte vara formellt avslutat för att kommissionen ska kunna fatta ett beslut i statsstödsärendet. |
| --- | --- |

(171)

Kommissionen noterar att en av TV2:s konkurrenter har väckt en talan på antitrustområdet mot det planerade införandet av användaravgifter. Kommissionen är medveten om att närmare bestämmelser om ett stöd som strider mot andra särskilda bestämmelser i fördraget än reglerna om statligt stöd kan vara så oupplösligen förbundna med stödets mål att det inte är möjligt att bedöma dem separat (101). Domstolen har understrukit att skyldigheten att respektera sammanhanget mellan reglerna om statligt stöd och andra bestämmelser i fördraget är särskilt viktigt om dessa andra bestämmelser också syftar till att konkurrensen inte snedvrids. Enligt domstolens rättpraxis är emellertid förfaranden i statsstöds- och antitrustärenden oberoende förfaranden som är underkastade specifika regler. Domstolen har fastställt att följaktligen ”är kommissionen, när den beslutar om ett stöds förenlighet med den gemensamma marknaden, inte skyldig att invänta resultatet av ett parallellt förfarande som inletts i enlighet med ovan nämnda förordning nr [1], så snart den, efter en ekonomisk analys av situationen och utan uppenbart fel i bedömningen av omständigheterna, har blivit övertygad om, att mottagaren av stödet inte handlar i strid med artiklarna [101 och 102 i EUF-fördraget]” (102). Antitrustärendet måste därför inte vara formellt avslutat för att kommissionen ska kunna fatta ett beslut i statsstödsärendet.

| (172) | Kommissionen vill understryka att i detta ärende är det inte själva stödet (faciliteten för undsättningsstöd), utan ett annat inslag i omstruktureringsplanen (användaravgifterna), som talan i antitrustärendet riktas mot. Användaravgifterna kommer att införas i början av 2012, dvs. efter det att stödfaciliteten har upphört, genom en ändring av TV2:s tillstånd. Det bör samtidigt noteras att merparten av stödet faktiskt utnyttjades under undsättningsperioden och godkändes i kommissionens beslut om undsättningsstöd av den 4 augusti 2008, och att allt stöd kommer att upphöra från och med den dag då detta beslut antas. |
| --- | --- |

(172)

Kommissionen vill understryka att i detta ärende är det inte själva stödet (faciliteten för undsättningsstöd), utan ett annat inslag i omstruktureringsplanen (användaravgifterna), som talan i antitrustärendet riktas mot. Användaravgifterna kommer att införas i början av 2012, dvs. efter det att stödfaciliteten har upphört, genom en ändring av TV2:s tillstånd. Det bör samtidigt noteras att merparten av stödet faktiskt utnyttjades under undsättningsperioden och godkändes i kommissionens beslut om undsättningsstöd av den 4 augusti 2008, och att allt stöd kommer att upphöra från och med den dag då detta beslut antas.

| (173) | Om talan i antitrustärendet, eller kommentarerna från tredje parter i detta förfarande, även ska tolkas som en talan mot att TV2 blir en betal-tv-kanal, är det tillräckligt att konstatera att blotta införandet av användaravgifter för huvudkanalen inte kan utgöra en överträdelse av antitrustlagstiftningen. När TV2:s huvudkanal blir en betal-tv-kanal blir detta en ny kanal på betal-tv-marknaden. Detta kommer sannolikt endast att inverka på konkurrenter som är verksamma på denna marknad, och till exempel leda till att några aktörer måste lämna marknaden (de respektive betal-tv-paketen), eller sänka sina priser. Detta är emellertid bara normala effekter när en kraftfull konkurrent kommer in på marknaden. Den omständigheten att användaravgifter införs, och att detta kommer att öka konkurrensen, strider därför inte i sig mot artiklarna 102 och 106 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(173)

Om talan i antitrustärendet, eller kommentarerna från tredje parter i detta förfarande, även ska tolkas som en talan mot att TV2 blir en betal-tv-kanal, är det tillräckligt att konstatera att blotta införandet av användaravgifter för huvudkanalen inte kan utgöra en överträdelse av antitrustlagstiftningen. När TV2:s huvudkanal blir en betal-tv-kanal blir detta en ny kanal på betal-tv-marknaden. Detta kommer sannolikt endast att inverka på konkurrenter som är verksamma på denna marknad, och till exempel leda till att några aktörer måste lämna marknaden (de respektive betal-tv-paketen), eller sänka sina priser. Detta är emellertid bara normala effekter när en kraftfull konkurrent kommer in på marknaden. Den omständigheten att användaravgifter införs, och att detta kommer att öka konkurrensen, strider därför inte i sig mot artiklarna 102 och 106 i EUF-fördraget.

| (174) | Den klagande, och några andra konkurrenter, hävdar i sina kommentarer att det planerade införandet av det s.k. TV2-alene-kortet kommer att ha konkurrensbegränsande effekter och samtidigt gynna distributören Boxer. Kort sagt innebär TV2-alene-kortsystemet att kunder som inte köper några andra betal-tv-tjänster skulle få TV2 gratis. Enligt den klagande skulle TV2-alene-kortet därför få kunder som planerar att abonnera på betal-tv att avstå från detta, till skada för TV2:s konkurrenter. Eftersom Danmark har lagt ner planerna på ett TV2-alene-kort, saknar påståendena om att detta skulle strida mot antitrustreglerna relevans, och kan därför inte påverka omstruktureringsplanens lagenlighet. |
| --- | --- |

(174)

Den klagande, och några andra konkurrenter, hävdar i sina kommentarer att det planerade införandet av det s.k. TV2-alene-kortet kommer att ha konkurrensbegränsande effekter och samtidigt gynna distributören Boxer. Kort sagt innebär TV2-alene-kortsystemet att kunder som inte köper några andra betal-tv-tjänster skulle få TV2 gratis. Enligt den klagande skulle TV2-alene-kortet därför få kunder som planerar att abonnera på betal-tv att avstå från detta, till skada för TV2:s konkurrenter. Eftersom Danmark har lagt ner planerna på ett TV2-alene-kort, saknar påståendena om att detta skulle strida mot antitrustreglerna relevans, och kan därför inte påverka omstruktureringsplanens lagenlighet.

| (175) | När det gäller vissa konkurrenters oro över att stödet som sådant kan användas för att finansiera ett aggressivt marknadsbeteende, påpekar kommissionen att det inte finns något som tyder på att det statliga stödet i sig kommer att medföra en överträdelse av andra bestämmelser i EUF-fördraget eller automatiskt leda till att TV2 kommer att agera på ett konkurrensbegränsande sätt. |
| --- | --- |

(175)

När det gäller vissa konkurrenters oro över att stödet som sådant kan användas för att finansiera ett aggressivt marknadsbeteende, påpekar kommissionen att det inte finns något som tyder på att det statliga stödet i sig kommer att medföra en överträdelse av andra bestämmelser i EUF-fördraget eller automatiskt leda till att TV2 kommer att agera på ett konkurrensbegränsande sätt.

| (176) | Kommissionen finner att den anmälda omstruktureringsplanen är förenlig med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget, jämförd med kommissionens riktlinjer för undsättning och omstrukturering, förutsatt att följande villkor är uppfyllda. |
| --- | --- |

(176)

Kommissionen finner att den anmälda omstruktureringsplanen är förenlig med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget, jämförd med kommissionens riktlinjer för undsättning och omstrukturering, förutsatt att följande villkor är uppfyllda.

| (177) | Eftersom företaget sedan försäljningen av sändningsnätet befinner sig i en bättre ekonomisk situation, anser kommissionen att ingen av stödåtgärderna i omstruktureringsplanen (lån och kreditfacilitet) bör genomföras och att den existerande kreditfaciliteten (som godkändes i kommissionens beslut N 287/09 av den 4 augusti 2008) bör upphävas med omedelbar verkan från och med den dag då detta beslut antas. Kommissionen konstaterar att den ursprungligen anmälda garantin för försäljningen av sändningsnätet inte längre är relevant, eftersom sändningsnätet såldes utan en garanti. |
| --- | --- |

(177)

Eftersom företaget sedan försäljningen av sändningsnätet befinner sig i en bättre ekonomisk situation, anser kommissionen att ingen av stödåtgärderna i omstruktureringsplanen (lån och kreditfacilitet) bör genomföras och att den existerande kreditfaciliteten (som godkändes i kommissionens beslut N 287/09 av den 4 augusti 2008) bör upphävas med omedelbar verkan från och med den dag då detta beslut antas. Kommissionen konstaterar att den ursprungligen anmälda garantin för försäljningen av sändningsnätet inte längre är relevant, eftersom sändningsnätet såldes utan en garanti.

| (178) | Kommissionen noterar vidare Danmarks försäkran om att kompensationsåtgärden i form av ett åtagande att inte starta nya kanaler gäller både tv- och radiokanaler. Denna åtgärd bör fortsätta att gälla fram till den 31 december 2012 eller fram till införandet av användaravgifterna, om stödmottagaren får rätt att ta ut användaravgifter före denna dag. Tidpunkten för införandet av användaravgifter anses inträffa vid den tidpunkt då TV2 rent juridiskt får rätt att ta ut en sådan avgift. |
| --- | --- |

(178)

Kommissionen noterar vidare Danmarks försäkran om att kompensationsåtgärden i form av ett åtagande att inte starta nya kanaler gäller både tv- och radiokanaler. Denna åtgärd bör fortsätta att gälla fram till den 31 december 2012 eller fram till införandet av användaravgifterna, om stödmottagaren får rätt att ta ut användaravgifter före denna dag. Tidpunkten för införandet av användaravgifter anses inträffa vid den tidpunkt då TV2 rent juridiskt får rätt att ta ut en sådan avgift.

| (179) | Kommissionen noterar Danmarks åtagande att låta en oberoende finansexpert jämföra TV2:s kapitalstruktur med kapitalstrukturen i andra medieföretag och att justera kapitalstrukturen om den avviker väsentligt från medianen eller genomsnittet för de relevanta medieföretagen. Om det finns rimliga skäl att inte justera kapitalet, kan den danska regeringen anmäla en ändring av omstruktureringsplanen till kommissionen. |
| --- | --- |

(179)

Kommissionen noterar Danmarks åtagande att låta en oberoende finansexpert jämföra TV2:s kapitalstruktur med kapitalstrukturen i andra medieföretag och att justera kapitalstrukturen om den avviker väsentligt från medianen eller genomsnittet för de relevanta medieföretagen. Om det finns rimliga skäl att inte justera kapitalet, kan den danska regeringen anmäla en ändring av omstruktureringsplanen till kommissionen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den facilitet som Danmark beviljade TV2 och som kommissionen godkände som undsättningsstöd i sitt beslut av den 4 augusti 2008, är förenlig med den inre marknaden, förutsatt att den omstruktureringsplan som anmäldes den 4 februari 2009 genomförs fullt ut och på de villkor som anges i artiklarna 2, 3 och 4.

Artikel 2

Från och med den dag då detta beslut antas ska den facilitet för undsättningsstöd som Danmark beviljade TV2 och som kommissionen godkände i sitt beslut av den 4 augusti 2008 upphävas. Ingen av de andra stödåtgärderna som Danmark anmälde till kommissionen den 4 februari 2009 får genomföras.

Artikel 3

Den kompensationsåtgärd som Danmark har föreslagit i form av ett åtagande för TV2 att inte starta nya tv- eller radiokanaler ska fortsätta att gälla tills den anmälda omstruktureringsplanen löper ut den 31 december 2012. Om TV2 emellertid får rätt att ta ut abonnemangsavgifter (användaravgifter) före denna dag, upphör åtagandet att inte starta några nya radio- och tv-kanaler att gälla den dagen.

Artikel 4

Den danska regeringen ska i slutet av 2012 eller början av 2013 låta en oberoende finansexpert göra en analys av TV2:s kapitalstruktur genom att jämföra den med kapitalstrukturen i andra relevanta medieföretag. Om TV2:s kapitalstruktur avviker väsentligt från medianen eller genomsnittet för de relevanta medieföretagen, ska den danska regeringen justera kapitalstrukturen vid bolagsstämman i april 2013 för att avhjälpa denna situation.

Artikel 5

Danmark ska inom två månader från delgivningen av detta beslut underrätta kommissionen om vilka åtgärder som har vidtagits för att följa beslutet.

Artikel 6

Detta beslut riktar sig till Konungariket Danmark.

Utfärdat i Bryssel den 20 april 2011.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Vice ordförande

---

(1)  Med verkan från och med den 1 december 2009 har artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget ersatts av artikel 107 respektive artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Innehållet i bestämmelserna är dock i sak oförändrat. I detta beslut ska hänvisningar till artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget i förekommande fall förstås som hänvisningar till artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget.

1

(2)  EUT C 207, 2.9.2009, s. 2.

2

(3)  EUT C 9, 14.1.2009, s. 2.

3

(4)  EUT C 244, 1.10.2004, s. 2.

4

(5)  Se fotnot 2.

5

(6)  Mål T-114/09, Viasat Broadcasting UK Ltd mot Europeiska gemenskapernas kommission.

6

(7)  Denna anmälan rör huvudsakligen frågan om huruvida TV2 är ett företag i svårigheter och i mycket mindre omfattning frågan om huruvida TV2 har använt stödet i konkurrensbegränsande syften.

7

(8)  Beslut meddelat av ordföranden för förstainstansrättens femte avdelning den 17 maj 2010 i mål T-114/09.

8

(9)  Kommissionens beslut 2005/217/EG av den 19 maj 2004 om de åtgärder som vidtagits av Danmark till förmån för TV2/Danmark.

9

(10)  Mål T-309/04, TV2 Danmark mot kommissionen, REG 2008, s. II-2935, punkt 101 och följande punkter.

10

(11)  Konfidentiella uppgifter anges i beslutstexten med [...].

11

(12)  Skrivelse från TV2 av den 2 oktober 2009.

12

(13)  Tillstånd av den 17 december 2009, bifogat som bilaga 1 till Danmarks kommentarer av den 9 september 2009.

13

(14)  Lag nr 477 av den 6 maj 2010.

14

(15)  Enligt medieavtalet för 2007–2010 uppgick de årliga licensavgifterna till 428,4 miljoner danska kronor under 2010.

15

(16)  Skrivelse från Danmark av den 29 januari 2010, s.13 och följande sidor, och bilaga 8 till denna.

16

(17)  Se bilaga 5 till Danmarks anmälan, s. 2, och Danmarks skrivelse av den 3 februari 2011, s. 7. SMATV står för Satellite Master Antenna Television, och hänvisar till ett system som använder flera satellit- och sändningssignaler för att skapa en enda integrerad kabelsignal för distribution till ett kabelnät.

17

(18)  ”Informationsmemorandum om Projekt MUX” som lämnats av Danmark, s. 32.

18

(19)  Inte heller i kabelsegmentet betalar distributörer ett tv-kanalabonnemang för TV2 (se bilaga 5 till Danmarks anmälan, s. 3). Enligt det dokumentet tar distributörer endast ut distributionskostnader samt avgifter till copyrightinnehavare.

19

(20)  Skrivelse från Danmark av den 9 september 2009, s. 10–11.

20

(21)  Skrivelse från Viasat av den 2 oktober 2009, punkt 114.

21

(22)  Kungörelse nr 740 av den 21 augusti 2001 om separata räkenskaper för Danmarks Radios och TV2:s public service-verksamhet och alla andra verksamheter, antaget för att genomföra kommissionens direktiv 2000/52/EG (EGT L 193, 29.7.2000, s.75).

22

(23)  Kommissionens beslut 2005/217/EG (EUT L 85, 23.3.2006, s. 1) och ärende N 313/04 (EUT C 172, 12.7.2005, s. 3).

23

(24)  Mål T-309/04 av den 22 oktober 2008, punkt 101 och följande punkter.

24

(25)  Mål T-12/05, förstainstansrättens beslut av den 24 september 2009.

25

(26)  Beslutet om undsättningstöd, punkterna 7, 8, 10 och 39.

26

(27)  Se punkterna 10–15 i kommissionens beslut av den 2 juli 2009, baserat på bilaga 3 till den ursprungliga anmälan.

27

(28)  Bilaga 2 till Danmarks skrivelse av den 29 januari 2010, som innehåller en uppdaterad PWC-analys av den 21 januari 2010. De siffror som vid den tidpunkten beräknades för 2009 är här uppdaterade med det faktiska utfallet som redovisats av TV2 i en bilaga till Danmarks skrivelse av den 9 juli 2010.

28

(29)  Se kommissionens beslut av den 2 juli 2009, punkt 11, som visar siffrorna för bidragen från TV2:s olika verksamheter och public service-kanalens förluster under perioden från 2008 ([...] miljoner danska kronor) till 2013 ([...] miljoner danska kronor).

29

(30)  Bilaga 1 till Danmarks kommentarer av den 29 januari 2010, ”Status för TV2:s finansiella situation och likviditet”, s. 1, som tillhandahållits av TV2.

30

(31)  Kommentarer från TV2 till Europeiska kommissionen av den 25 augusti 2009.

31

(32)  Kommentarer från TV2 till Europeiska kommissionen av den 25 augusti 2009.

32

(33)  Skrivelse från Danmark av den 9 september 2009, bilaga 2 – uppdaterad PWC-rapport.

33

(34)  Skrivelse från Viasat av den 26 maj 2010, s. 2, med hänvisning i fotnot 2 till DRRB. Värdet på reklammarknaden uppgick till 1 903 miljoner danska kronor 2009, jämfört med 2 341 miljoner danska kronor 2008. Se även den uppdaterade PWC-rapporten, skrivelse från Danmark av den 9 september 2009, bilaga 2.

34

(35)  Kommentarer från TV2 till Europeiska kommissionen av den 25 augusti 2009 (s. 20) och bilaga 1 till Danmarks kommentarer av den 29 januari 2010, ”Status för TV2:s finansiella situation och likviditet”, punkt 5, som tillhandahållits av TV2.

35

(36)  Detta har bekräftats av [...] genom en skrivelse av den 24 april 2009.

36

(37)  Skrivelse från Danmark av den 29 januari 2010, bilaga 1 ”Status för TV2:s finansiella situation och likviditet”, punkt 4.

37

(38)  Skrivelse från Danmark av den 29 januari 2010, bilaga I ”Status för TV2:s finansiella situation och likviditet”, punkt 4, som tillhandahållits av TV2.

38

(39)  TV2:s andelar i Digi-TV kommer inte att säljas, endast det direkta deltagandet och andelarna i Fordelingsnet och 4M. Se informationsmemorandum från Danmark om ”Projekt MUX”.

39

(40)  Dessa kostnadsbesparingar omfattar att avstå från investeringar i en ny kanal under 2009/2010. Se Danmarks skrivelse av den 20 maj 2009.

40

(41)  Nedan även kallad abonnemangsavgift eller abonnemangsbetalning.

41

abonnemangsavgift

abonnemangsbetalning

(42)  Skrivelse från Danmark av den 11 mars 2011 med en bilaga med det nya medieavtalet. De danska myndigheterna uppger att TV2 överväger en lägre abonnemangsavgift än den ursprungligen planerade avgiften på 25 danska kronor. TV2 uppger en månadsavgift på 10–12 danska kronor.

42

(43)  Skrivelse från Danmark av den 17 mars 2011. s. 3. Baserat på en förväntad månadsavgift på 12 danska kronor.

43

(44)  Anmälan från Danmark av den 4 februari 2009, s. 6.

44

(45)  Kommissionens beslut av den 2 juli 2009, punkt 20.

45

(46)  Skrivelse från Danmark av den 3 februari 2011, s. 2.

46

(47)  Danmark anser därför att alla de kostnader som anges i kommissionens skrivelse av den 14 januari 2010 är relevanta omstruktureringskostnader, dvs. [...] miljoner danska kronor plus ytterligare kostnader för inteckningen. I tabellen i denna skrivelse från kommissionen korrigerades några få positioner från en tidigare skrivelse från Danmark som återgetts i kommissionens beslut att inleda det formella granskningsförfarandet av den 2 juli 2009.

47

(48)  Skrivelse från Danmark av den 3 februari 2011, s. 6 och bilaga 1, som senare delvis ändrades med hänsyn till kostnaden för införandet av användaravgifter genom en skrivelse av den 17 mars 2011.

48

(49)  Anmälan från Danmark av den 4 februari 2009, s. 8.

49

(50)  Skrivelse från Danmark av den 29 januari 2010, bilaga 1 ”Status för TV2:s finansiella situation och likviditet”, slutet av punkt 3.

50

(51)  Skrivelse från Danmark av den 15 oktober 2010, senare justerad med siffror som lämnades den 17 och 18 mars 2011. Prognosen för 2011 tar hänsyn till att planerna på ett TV2-alene-kort övergavs, vilket ledde till en lägre hushållspenetration. Siffrorna tar också hänsyn till de lägre än ursprungligen förväntade användaravgifterna på 10–12 danska kronor och högre än väntade reklaminkomster. Siffrorna omfattar abonnemangsinkomster för huvudkanalen från och med 2012 samt kostnaderna i samband med övergången till betal-tv under 2011.

51

(52)  Skrivelse från Danmark av den 15 oktober 2010, s. 2 och följande sidor.

52

(53)  Skrivelse från Danmark av den 15 oktober 2010, bilaga 1, TV2:s omstruktureringsplan, nederst på s. 2.

53

(54)  Skrivelse från Danmark av den 9 juli 2010, bilaga TV2 Financial questions.

54

(55)  Skrivelse från Danmark av den 15 oktober 2010, bilaga I, TV2:s omstruktureringsplan och uppdatering genom e-post från Danmark av den 6 april 2011.

55

(56)  Skrivelse från Danmark av den 15 oktober 2010. Bland annat har ingen garanti utfärdats.

56

(57)  Skrivelse från Danmark av den 3 februari 2011.

57

(58)  Skrivelse från Danmark av den 15 oktober 2010, s. 2.

58

(59)  Vid ett möte med kommissionen i september 2010 förklarade Danmark, vilket man upprepade i en skrivelse av den 15 oktober, att TV2 inte hade något rättsligt krav inom ramen för garantin, utan att det endast var fråga om ett förslag som skulle godkännas av kommissionen, och som inte inbegrep statligt stöd eftersom det inte var bindande för den danska staten.

59

(60)  Skrivelser från Danmark av den 28 januari 2011 och den 15 oktober 2010. I skrivelsen av den 15 oktober hänvisas endast till beslutet av den 19 maj 2004.

60

(61)  TV2:s omstruktureringsplan, bilaga I till skrivelsen av den 15 oktober 2010. TV2 anför att de två första stödåtgärderna i omstruktureringsplanen inte längre är giltiga på grund av försäljningen av sändningsnätet. När det gäller kreditfaciliteten, anser TV2 själv att man har tillräcklig finansiering fram till 2012 då abonnemangsbetalningar införs för huvudkanalen. Genom att hänvisa till kreditfaciliteten på [...] miljoner danska kronor bekräftar TV2 samtidigt att ingen av stödåtgärderna i omstruktureringsplanen har genomförts. TV2 hänvisar därför sannolikt till den ursprungliga faciliteten för undsättningsstöd.

61

(62)  För en närmare beskrivning, se N 287/08, punkt 13 och följande punkter, särskilt punkt 17.

62

(63)  E-post: från Danmark av den 24 februari 2011.

63

(64)  Anbudshandlingarna finns tillgängliga på http://www.bibliotekogmedier.dk/medieomraadet/radio/fm-4/udbud. Se även kommissionens beslut av den 24 mars 2011 i SA.32019, Danish radio channel FM4.

64

(65)  E-post: från Danmark av den 24 februari 2011.

65

(66)  Skrivelse från Danmark av den 9 juli 2010, bilaga, TV2 Financial questions.

66

(67)  Se fotnot 4.

67

(68)  Riktlinjerna, punkterna 34–36.

68

(69)  Riktlinjerna, punkterna 38–40.

69

(70)  Skrivelse från Danmark av den 9 september 2009, s. 10, i vilken det hänvisas till anmälan av den 4 februari 2009 och anledningen till anmälan av undsättningsstöd.

70

(71)  Bilaga II till Danmarks skrivelse av den 9 september 2009.

71

(72)  Skrivelse från Danmark av den 29 januari 2010.

72

(73)  Skrivelse från Danmark av den 9 september 2009, s. 14.

73

(74)  Skrivelse från Danmark av den 15 oktober 2010.

74

(75)  Skrivelse från Danmark av den 9 september 2009, s. 16.

75

(76)  Skrivelse från Danmark av den 9 september 2009, s. 10 och s. 11.

76

(77)  Se skäl 38 ovan.

77

(78)  I sin skrivelse av den 2 oktober 2009, s. 13, uppger SBS att ett fall i reklaminkomster på 10 % per år är mycket osannolikt. Detta verkar emellertid, vilket framgår senare, bygga på en felaktig tolkning av PWC-rapporten, som inte nämner en minskning på 10 % per år.

78

(79)  Skrivelse från Viasat av den 26 maj 2010, s. 4.

79

(80)  Skrivelser från Danmark av den 15 oktober 2010 och den 28 januari 2011.

80

(81)  Detta har redan bedömts i kommissionens beslut N 287/08 av den 4 augusti 2008.

81

(82)  För betalningar mellan privata företag, se mål C-379/98, Preussen Elektra, REG 2001, s. I-2009. I det ärendet fastställde staten en skyldighet att ta ut ett visst minimipris, medan den danska staten i det aktuella ärendet ger TV2 möjlighet att ta ut användaravgifter på samma sätt som sina konkurrenter.

82

(83)  Mål C-83/98 P, Frankrike mot kommissionen, REG 2000, s. I-3271, punkterna 48 och 50, mål T-358/94, Air France mot kommissionen, REG 1996, s. II-2109.

83

(84)  SBS hänvisar till den ändring av lagstiftningen som var den modell som förutsågs vid den tidpunkt då SBS lämnade sina synpunkter. Den danska regeringen har emellertid inte längre några planer på att ändra radio- och tv-lagen, utan att endast ändra tillståndet. Genom detta öppnas en möj.ighet som redan förutses i den nuvarande § 38 a andra stycket i den danska radio- och tv-lagen, nämligen att företaget har rätt att ta ut abonnemangsavgifter om kulturministeriet fattar beslut om detta och ändrar tillståndet.

84

(85)  Skrivelse från SBS av den 2 oktober 2009, s. 19–22.

85

(86)  Mål C-206/06, Essent Netwerk Noord BV m.fl.. mot Aluminium Delfzijl BV, REG 2008, s. II-5497.

86

(87)  Kommissionens beslut 2005/217/EG (EUT L 85, 23.3.2006, s. 1) från punkt 57, som bekräftas på denna punkt genom domarna i målen T-309/04, T-317/04, T-329/04 och T-336/04, TV2 Danmark m.fl. mot kommissionen, punkt 158 och följande punkter.

87

(88)  Mål C-345/02, Pearle m.fl., REG 2004, s. I -7139.

88

(89)  I mål C-206/06 (se fotnot 85 ovan) fastställer domstolen i punkterna 66 och 47 att tillägget i fråga är en verklig avgift, och att mottagaren ska överföra det överskjutande beloppet till ministern (se punkt 67 och beskrivningen av lagen i punkt 19 i domen).

89

(90)  När det gäller inverkan på handeln mellan medlemsstaterna verkar de danska myndigheterna dela denna uppfattning, se det danska konkurrensverkets (Konkurrencestyrelsen) beslut av den 21 december 2005, Journal nr. 3/1120-0301-0095/SEK/SCL.

90

Konkurrencestyrelsen

(91)  EGT L 83, 27.3.1999, s 1.

91

(92)  Meddelande från kommissionen om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på radio och tv i allmänhetens tjänst (EUT C 257, 27.10.2009, s. 1).

92

(93)  Skrivelse från Viasat av den 2 oktober 2009, bilaga 14, ”Slutsatser avseende en analys av TV2 Danmarks kreditvärdighet”.

93

(94)  Skrivelse från Viasat av den 2 oktober 2009, bilaga 14, s.13.

94

(95)  Enligt Danmarks skrivelse av den 9 juli 2010, bilaga ”TV2 Financial questions”, s. 7, hade man förväntat sig en nedgång på reklammarknaden på 5 % under 2010, men nu förutser Zenith Optimedia en tillväxt på 1 %.

95

(96)  Skrivelse från Danmark av den 9 juli 2010, ”TV2 Financial questions”, s. 4.

96

(97)  Skrivelse från Danmark av den 15 oktober 2010, bilaga 1, TV2-dokument, slutet av punkt 2.

97

(98)  Anmälan av den 4 februari 2009.

98

(99)  E-post: från Danmark av den 24 februari 2011.

99

(100)  Skrivelse från Danmark av den 28 januari 2011 och e-post från Danmark av den 24 februari 2010.

100

(101)  Se mål C-225/91, Matra, REG 1993 s. I-3203, punkt 41, i vilken det hänvisas till mål 74/76, Iannelli mot Meroni, REG 1977, s. I-557.

101

(102)  Mål C-225/91, Matra, op. cit., punkterna 44 och 45. I domen hänvisas till förordning nr 17, som har ersatts av rådets förordning (EG) nr 1/2003 av den 16 december 2002 om tillämpning av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget (EGT L 1, 4.1.2003, s.1), och till artiklarna 85 och 86 i EG-fördraget, nu artiklarna 101 och 102 i EUF-fördraget.

102

---

| 23.2.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 50/46 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 50/46

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 10 februari 2012

om förebyggande vaccinering mot lågpatogen aviär influensa hos gräsänder i Portugal och vissa åtgärder som begränsar förflyttning av sådana fjäderfän och produkter av dem

[delgivet med nr K(2012) 676]

(Endast den portugisiska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2012/110/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 2005/94/EG av den 20 december 2005 om gemenskapsåtgärder för bekämpning av aviär influensa och om upphävande av direktiv 92/40/EEG (1), särskilt artikel 57.2, och

av följande skäl:

| (1) | I direktiv 2005/94/EG fastställs vissa förebyggande åtgärder för övervakning och tidig upptäckt av aviär influensa som syftar till att göra de behöriga myndigheterna och jordbruksbranschen mer medvetna om och förberedda på riskerna för sjukdomen. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv 2005/94/EG fastställs vissa förebyggande åtgärder för övervakning och tidig upptäckt av aviär influensa som syftar till att göra de behöriga myndigheterna och jordbruksbranschen mer medvetna om och förberedda på riskerna för sjukdomen.

| (2) | Efter utbrott av lågpatogen aviär influensa 2007 och 2008 i vissa fjäderfäanläggningar i centrala och västra Portugal, särskilt på anläggningar där det hålls fjäderfän som är avsedda för vidmakthållande av viltstammen, genomfördes en plan för nödvaccinering enligt kommissionens beslut 2008/285/EG av den 19 mars 2008 om nödvaccinering mot lågpatogen aviär influensa hos gräsänder i Portugal och vissa åtgärder som begränsar förflyttning av sådana fjäderfän och produkter av dem (2), och sjukdomen utrotades helt. |
| --- | --- |

(2)

Efter utbrott av lågpatogen aviär influensa 2007 och 2008 i vissa fjäderfäanläggningar i centrala och västra Portugal, särskilt på anläggningar där det hålls fjäderfän som är avsedda för vidmakthållande av viltstammen, genomfördes en plan för nödvaccinering enligt kommissionens beslut 2008/285/EG av den 19 mars 2008 om nödvaccinering mot lågpatogen aviär influensa hos gräsänder i Portugal och vissa åtgärder som begränsar förflyttning av sådana fjäderfän och produkter av dem (2), och sjukdomen utrotades helt.

| (3) | På grundval av en riskbedömning beslöt man dock att värdefulla avelsgräsänder på en anläggning i regionen Lisboa e Vale do Tejo, Ribatejo Norte, Vila Nova da Barquinha (nedan kallad anläggningen) fortsatte att vara utsatta för en potentiell risk för aviär influensa, särskilt genom eventuell indirekt kontakt med vilda fåglar. |
| --- | --- |

(3)

På grundval av en riskbedömning beslöt man dock att värdefulla avelsgräsänder på en anläggning i regionen Lisboa e Vale do Tejo, Ribatejo Norte, Vila Nova da Barquinha (nedan kallad anläggningen) fortsatte att vara utsatta för en potentiell risk för aviär influensa, särskilt genom eventuell indirekt kontakt med vilda fåglar.

| (4) | Portugal lämnade därför en plan för förebyggande vaccinering mot aviär influensa som en långsiktig åtgärd till och med den 31 juli 2009, vilken godkändes genom kommissionens beslut 2008/838/EG av den 3 november 2008 om förebyggande vaccinering mot lågpatogen aviär influensa hos gräsänder i Portugal och vissa åtgärder som begränsar förflyttning av sådana fjäderfän och produkter av dem (3). En ytterligare plan för förebyggande vaccinering godkändes genom kommissionens beslut 2010/189/EU av den 29 mars 2010 om förebyggande vaccinering mot lågpatogen aviär influensa hos gräsänder i Portugal och vissa åtgärder som begränsar förflyttning av sådana fjäderfän och produkter av dem (4) och genomfördes av Portugal till och med den 31 juli 2011. |
| --- | --- |

(4)

Portugal lämnade därför en plan för förebyggande vaccinering mot aviär influensa som en långsiktig åtgärd till och med den 31 juli 2009, vilken godkändes genom kommissionens beslut 2008/838/EG av den 3 november 2008 om förebyggande vaccinering mot lågpatogen aviär influensa hos gräsänder i Portugal och vissa åtgärder som begränsar förflyttning av sådana fjäderfän och produkter av dem (3). En ytterligare plan för förebyggande vaccinering godkändes genom kommissionens beslut 2010/189/EU av den 29 mars 2010 om förebyggande vaccinering mot lågpatogen aviär influensa hos gräsänder i Portugal och vissa åtgärder som begränsar förflyttning av sådana fjäderfän och produkter av dem (4) och genomfördes av Portugal till och med den 31 juli 2011.

| (5) | I enlighet med artikel 8 i beslut 2010/189/EU har Portugal lagt fram en rapport om genomförandet av planen för förebyggande vaccinering till ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 8 i beslut 2010/189/EU har Portugal lagt fram en rapport om genomförandet av planen för förebyggande vaccinering till ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

| (6) | Den 28 november 2011 lämnade Portugal en ny plan för förebyggande vaccinering till kommissionen för godkännande, vilken ska gälla till och med den 31 juli 2013 (nedan kallad planen för förebyggande vaccinering). |
| --- | --- |

(6)

Den 28 november 2011 lämnade Portugal en ny plan för förebyggande vaccinering till kommissionen för godkännande, vilken ska gälla till och med den 31 juli 2013 (nedan kallad planen för förebyggande vaccinering).

| (7) | I sina vetenskapliga yttranden om användning av vaccinering för bekämpning av aviär influensa, utfärdade av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet 2005 (5), 2007 (6) och 2008 (7), konstaterade panelen för djurs hälsa och välbefinnande att nödvaccinering och förebyggande vaccinering mot aviär influensa är ett värdefullt redskap för att komplettera åtgärderna för bekämpning av sjukdomen. |
| --- | --- |

(7)

I sina vetenskapliga yttranden om användning av vaccinering för bekämpning av aviär influensa, utfärdade av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet 2005 (5), 2007 (6) och 2008 (7), konstaterade panelen för djurs hälsa och välbefinnande att nödvaccinering och förebyggande vaccinering mot aviär influensa är ett värdefullt redskap för att komplettera åtgärderna för bekämpning av sjukdomen.

| (8) | Kommissionen har dessutom granskat den plan för förebyggande vaccinering som Portugal lämnat in för anläggningen och konstaterar att den överensstämmer med relevant unionslagstiftning. Planen bör godkännas med tanke på den epidemiologiska situationen för lågpatogen aviär influensa i Portugal, typen av anläggning där vaccineringen ska genomföras och vaccineringsplanens begränsade räckvidd. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen har dessutom granskat den plan för förebyggande vaccinering som Portugal lämnat in för anläggningen och konstaterar att den överensstämmer med relevant unionslagstiftning. Planen bör godkännas med tanke på den epidemiologiska situationen för lågpatogen aviär influensa i Portugal, typen av anläggning där vaccineringen ska genomföras och vaccineringsplanens begränsade räckvidd.

| (9) | Vid den förebyggande vaccinering som Portugal ska genomföra bör endast sådant vaccin användas som har godkänts enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för veterinärmedicinska läkemedel (8) eller Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 av den 31 mars 2004 om inrättande av gemenskapsförfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet (9). |
| --- | --- |

(9)

Vid den förebyggande vaccinering som Portugal ska genomföra bör endast sådant vaccin användas som har godkänts enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för veterinärmedicinska läkemedel (8) eller Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 av den 31 mars 2004 om inrättande av gemenskapsförfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet (9).

| (10) | Dessutom bör den anläggning där de vaccinerade gräsänderna och ovaccinerade indikatorfåglarna hålls övervakas och laboratorietest bör utföras i enlighet med planen för förebyggande vaccinering. |
| --- | --- |

(10)

Dessutom bör den anläggning där de vaccinerade gräsänderna och ovaccinerade indikatorfåglarna hålls övervakas och laboratorietest bör utföras i enlighet med planen för förebyggande vaccinering.

| (11) | Det bör även införas vissa restriktioner för förflyttning av vaccinerade gräsänder, kläckägg av gräsänder och gräsänder som härrör från sådana änder i enlighet med planen för förebyggande vaccinering. På grund av det lilla antalet gräsänder på den anläggning där förebyggande vaccinering ska genomföras samt av spårbarhetsskäl och logistiska skäl bör vaccinerade gräsänder inte förflyttas från anläggningen, utan avlivas efter slutet av sin reproduktionscykel enligt kraven i artikel 10.1 i rådets direktiv 93/119/EG av den 22 december 1993 om skydd av djur vid tidpunkten för slakt eller avlivning (10). |
| --- | --- |

(11)

Det bör även införas vissa restriktioner för förflyttning av vaccinerade gräsänder, kläckägg av gräsänder och gräsänder som härrör från sådana änder i enlighet med planen för förebyggande vaccinering. På grund av det lilla antalet gräsänder på den anläggning där förebyggande vaccinering ska genomföras samt av spårbarhetsskäl och logistiska skäl bör vaccinerade gräsänder inte förflyttas från anläggningen, utan avlivas efter slutet av sin reproduktionscykel enligt kraven i artikel 10.1 i rådets direktiv 93/119/EG av den 22 december 1993 om skydd av djur vid tidpunkten för slakt eller avlivning (10).

| (12) | I samband med handel med fjäderfän avsedda för vidmakthållande av viltstammen har Portugal vidtagit ytterligare åtgärder i enlighet med kommissionens beslut 2006/605/EG av den 6 september 2006 om vissa skyddsåtgärder i samband med handel inom gemenskapen med fjäderfän avsedda för vidmakthållande av viltstammen (11). |
| --- | --- |

(12)

I samband med handel med fjäderfän avsedda för vidmakthållande av viltstammen har Portugal vidtagit ytterligare åtgärder i enlighet med kommissionens beslut 2006/605/EG av den 6 september 2006 om vissa skyddsåtgärder i samband med handel inom gemenskapen med fjäderfän avsedda för vidmakthållande av viltstammen (11).

| (13) | För att minska de ekonomiska konsekvenserna för den berörda anläggningen bör det fastställas vissa undantag från restriktionerna för förflyttning av gräsänder som härrör från vaccinerade gräsänder, eftersom sådana förflyttningar inte utgör någon särskild risk för sjukdomsspridning, under förutsättning att de sker under officiell övervakning och att de särskilda djurhälsokraven för handel inom unionen uppfylls. |
| --- | --- |

(13)

För att minska de ekonomiska konsekvenserna för den berörda anläggningen bör det fastställas vissa undantag från restriktionerna för förflyttning av gräsänder som härrör från vaccinerade gräsänder, eftersom sådana förflyttningar inte utgör någon särskild risk för sjukdomsspridning, under förutsättning att de sker under officiell övervakning och att de särskilda djurhälsokraven för handel inom unionen uppfylls.

| (14) | Planen för förebyggande vaccinering bör godkännas så att den kan tillämpas till och med den 31 juli 2013. Detta beslut bör därför gälla till och med den dagen. |
| --- | --- |

(14)

Planen för förebyggande vaccinering bör godkännas så att den kan tillämpas till och med den 31 juli 2013. Detta beslut bör därför gälla till och med den dagen.

| (15) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(15)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   I detta beslut fastställs vissa åtgärder som ska vidtas i Portugal när gräsänder (Anas platyrhynchos) avsedda för vidmakthållande av viltstammen (nedan kallade gräsänder) vaccineras i förebyggande syfte i en anläggning som är utsatt för risk för aviär influensa.

Dessa åtgärder omfattar vissa restriktioner för förflyttning av vaccinerade gräsänder, kläckägg av gräsänder och gräsänder som härrör från dessa inom Portugal och sändning av dem från Portugal.

2.   Detta beslut ska tillämpas utan att det påverkar tillämpningen av de skyddsåtgärder som Portugal ska vidta i enlighet med direktiv 2005/94/EG och beslut 2006/605/EG.

Artikel 2

Godkännande av planen för förebyggande vaccinering

1.   Härmed godkänns den plan för förebyggande vaccinering mot lågpatogen aviär influensa i Portugal som Portugal lämnade in till kommissionen den 28 november 2011 och som ska tillämpas på en anläggning i regionen Lisboa e Vale do Tejo, Ribatejo Norte, Vila Nova da Barquinha (nedan kallad planen för förebyggande vaccinering) till och med den 31 juli 2013.

2.   Kommissionen ska offentliggöra planen för förebyggande vaccinering.

Artikel 3

Villkor för genomförande av planen för förebyggande vaccinering

1.   Portugal ska se till att gräsänderna vaccineras i enlighet med planen för förebyggande vaccinering med ett monovalent inaktiverat vaccin som innehåller aviär influensa av subtyp H5 och som godkänts av medlemsstaten i enlighet med direktiv 2001/82/EG eller förordning (EG) nr 726/2004.

2.   Portugal ska se till att den anläggning där de vaccinerade gräsänderna och ovaccinerade indikatoränderna hålls övervakas och att laboratorietest utförs i enlighet med planen för förebyggande vaccinering.

3.   Portugal ska se till att planen för förebyggande vaccinering genomförs på ett effektivt sätt.

Artikel 4

Märkning och restriktioner för förflyttning, sändning och bortskaffande av vaccinerade gräsänder

Den behöriga myndigheten ska se till att vaccinerade gräsänder på den anläggning som avses i artikel 2.1

| a) | märks individuellt, |
| --- | --- |

a)

märks individuellt,

| b) | inte förflyttas till andra fjäderfäanläggningar i Portugal, eller |
| --- | --- |

b)

inte förflyttas till andra fjäderfäanläggningar i Portugal, eller

| c) | sänds från Portugal. |
| --- | --- |

c)

sänds från Portugal.

Efter reproduktionsperioden ska änderna avlivas på den anläggning som avses i artikel 2.1 i detta beslut i enlighet med kraven i artikel 10.1 i direktiv 93/119/EEG, och kadavren ska bortskaffas på ett säkert sätt.

Artikel 5

Restriktioner för förflyttning och sändning av kläckägg som härrör från gräsänder på den anläggning som avses i artikel 2.1

Den behöriga myndigheten ska se till att kläckägg som härrör från gräsänder på den anläggning som avses i artikel 2.1 endast får förflyttas till ett kläckeri i Portugal och inte får sändas från Portugal.

Artikel 6

Restriktioner för förflyttning och sändning av gräsänder som härrör från vaccinerade gräsänder

1.   Den behöriga myndigheten ska se till att gräsänder som härrör från vaccinerade gräsänder endast får förflyttas efter kläckningen till en anläggning i det område som fastställts av Portugal och som omger den anläggning som avses i artikel 2.1, i enlighet med planen för förebyggande vaccinering.

2.   Genom undantag från punkt 1 och under förutsättning att de gräsänder som härrör från vaccinerade gräsänder är äldre än fyra månader får de

| a) | släppas ut i naturen i Portugal, eller |
| --- | --- |

a)

släppas ut i naturen i Portugal, eller

| b) | sändas från Portugal under förutsättning att






  i) | resultaten av övervakningsåtgärderna och laboratorietesterna i enlighet med planen för förebyggande vaccinering är tillfredsställande, och |
| --- | --- | --- |

b)

sändas från Portugal under förutsättning att

i)

resultaten av övervakningsåtgärderna och laboratorietesterna i enlighet med planen för förebyggande vaccinering är tillfredsställande, och

| ii) | villkoren för sändning av fjäderfä för vidmakthållande av viltstammen i beslut 2006/605/EG uppfylls. |
| --- | --- |

ii)

villkoren för sändning av fjäderfä för vidmakthållande av viltstammen i beslut 2006/605/EG uppfylls.

Artikel 7

Hälsointyg för handel inom unionen med gräsänder som härrör från vaccinerade gräsänder

Portugal ska se till att hälsointyg för handel inom unionen med de fjäderfän avsedda för vidmakthållande av viltstammen som avses i artikel 6.2 b innehåller följande mening:

”Djurhälsokraven för denna sändning överensstämmer med kraven i kommissionens genomförandebeslut 2012/110/EU (12).

Artikel 8

Rapportering

Portugal ska lägga fram en rapport om genomförandet av planen för förebyggande vaccinering till kommissionen senast en månad efter det att detta beslut ska börja tillämpas och därefter var sjätte månad avge rapport i ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

Artikel 9

Tillämpningsperiod

Detta beslut ska tillämpas till och med den 31 juli 2013.

Artikel 10

Adressater

Detta beslut riktar sig till Republiken Portugal.

Utfärdat i Bryssel den 10 februari 2012.

På kommissionens vägnar

John DALLI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 10, 14.1.2006, s. 16.

1

(2)  EUT L 92, 3.4.2008, s. 37.

2

(3)  EUT L 299, 8.11.2008, s. 40.

3

(4)  EUT L 83, 30.3.2010, s.62.

4

(5)  ”Scientific Opinion on Animal health and welfare aspects of Avian Influenza”, The EFSA Journal, nr 266, s. 1–21, 2005.

5

The EFSA Journal

(6)  ”Scientific Opinion on vaccination against avian influenza of H5 and H7 subtypes in domestic poultry and captive birds”, The EFSA Journal, nr 489, 2007.

6

The EFSA Journal

(7)  ”Scientific Opinion on Animal health and welfare aspects of avian influenza and the risks of its introduction into the EU poultry holdings”, The EFSA Journal, nr 715, s. 1–161, 2008.

7

The EFSA Journal

(8)  EGT L 311, 28.11.2001, s. 1.

8

(9)  EUT L 136, 30.4.2004, s. 1.

9

(10)  EGT L 340, 31.12.1993, s. 21.

10

(11)  EUT L 246, 8.9.2006, s. 12.

11

(12)  EUT L 50, 23.2.2012, s. 46.”

12

---

| 23.2.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 50/49 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 50/49

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 10 februari 2012

om ändring av beslut 2007/453/EG vad gäller BSE-statusen i Danmark och Panama

[delgivet med nr K(2012) 678]

(Text av betydelse för EES)

(2012/111/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (1), särskilt artikel 5.2 tredje stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 999/2001 fastställs bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av transmissibel spongiform encefalopati (TSE) hos djur. Enligt artikel 5.1 i förordning (EG) nr 999/2001 och bilaga II till den förordningen ska för detta ändamål statusen i fråga om bovin spongiform encefalopati (BSE) i medlemsstaterna eller tredjeländer eller regioner i dessa (nedan kallade länder eller regioner) bestämmas genom klassificering i en av tre kategorier efter BSE-risk: försumbar BSE-risk, kontrollerad BSE-risk, och ej fastställd BSE-risk. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 999/2001 fastställs bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av transmissibel spongiform encefalopati (TSE) hos djur. Enligt artikel 5.1 i förordning (EG) nr 999/2001 och bilaga II till den förordningen ska för detta ändamål statusen i fråga om bovin spongiform encefalopati (BSE) i medlemsstaterna eller tredjeländer eller regioner i dessa (nedan kallade länder eller regioner) bestämmas genom klassificering i en av tre kategorier efter BSE-risk: försumbar BSE-risk, kontrollerad BSE-risk, och ej fastställd BSE-risk.

| (2) | I bilagan till kommissionens beslut 2007/453/EG av den 29 juni 2007 om fastställande av BSE-statusen i medlemsstaterna eller tredjeländer eller regioner i dessa utifrån deras BSE-risk (2) förtecknas länder eller regioner i enlighet med deras BSE-riskstatus. |
| --- | --- |

(2)

I bilagan till kommissionens beslut 2007/453/EG av den 29 juni 2007 om fastställande av BSE-statusen i medlemsstaterna eller tredjeländer eller regioner i dessa utifrån deras BSE-risk (2) förtecknas länder eller regioner i enlighet med deras BSE-riskstatus.

| (3) | Världsorganisationen för djurhälsa (OIE) har en ledande roll när det gäller indelningen av länder eller regioner efter BSE-risk och använder därvid kriterier likvärdiga med dem som fastställs i bilaga II till förordning (EG) nr 999/2001. I förteckningen i bilagan till beslut 2007/453/EG tas det hänsyn till OIE:s resolution nr 18, Recognition of the Bovine Spongiform Encephalopathy Risk Status of Members, från maj 2010 om medlemsstaternas och tredjeländers BSE-status (3). |
| --- | --- |

(3)

Världsorganisationen för djurhälsa (OIE) har en ledande roll när det gäller indelningen av länder eller regioner efter BSE-risk och använder därvid kriterier likvärdiga med dem som fastställs i bilaga II till förordning (EG) nr 999/2001. I förteckningen i bilagan till beslut 2007/453/EG tas det hänsyn till OIE:s resolution nr 18, Recognition of the Bovine Spongiform Encephalopathy Risk Status of Members, från maj 2010 om medlemsstaternas och tredjeländers BSE-status (3).

| (4) | I maj 2011 antog OIE resolution nr 17, Recognition of the Bovine Spongiform Encephalopathy Risk Status of Members. I den resolutionen erkänns Danmark och Panama som länder med försumbar BSE-risk. Förteckningen i bilagan till beslut 2007/453/EG bör därför anpassas till den resolutionen när det gäller dessa länder (4). |
| --- | --- |

(4)

I maj 2011 antog OIE resolution nr 17, Recognition of the Bovine Spongiform Encephalopathy Risk Status of Members. I den resolutionen erkänns Danmark och Panama som länder med försumbar BSE-risk. Förteckningen i bilagan till beslut 2007/453/EG bör därför anpassas till den resolutionen när det gäller dessa länder (4).

| (5) | Beslut 2007/453/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Beslut 2007/453/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till beslut 2007/453/EG ska ersättas med texten i bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 10 februari 2012.

På kommissionens vägnar

John DALLI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 147, 31.5.2001, s. 1.

1

(2)  EUT L 172, 30.6.2007, s. 84.

2

(3)  Se sidorna 40 och 158 i Final Report of the General Session 23–28 May 2010 på http://www.oie.int/eng/session2011/A_FR_2010PUB.pdf

3

Final Report of the General Session 23–28 May 2010

(4)  Se sidorna 49 och 149 i Final Report of the General Session 22–27 May 2011 på http://www.oie.int/fileadmin/Home/eng/About_us/docs/pdf/A_FR_2011_PUB.pdf

4

Final Report of the General Session 22–27 May 2011

---

BILAGA

”BILAGA

FÖRTECKNING ÖVER LÄNDER ELLER REGIONER

A.   Länder eller regioner med en försumbar BSE-risk

Medlemsstater

| — | Danmark |
| --- | --- |

—

Danmark

| — | Finland |
| --- | --- |

—

Finland

| — | Sverige |
| --- | --- |

—

Sverige

Eftaländer

| — | Island |
| --- | --- |

—

Island

| — | Norge |
| --- | --- |

—

Norge

Tredjeländer

| — | Argentina |
| --- | --- |

—

Argentina

| — | Australien |
| --- | --- |

—

Australien

| — | Chile |
| --- | --- |

—

Chile

| — | Indien |
| --- | --- |

—

Indien

| — | Nya Zeeland |
| --- | --- |

—

Nya Zeeland

| — | Panama |
| --- | --- |

—

Panama

| — | Paraguay |
| --- | --- |

—

Paraguay

| — | Peru |
| --- | --- |

—

Peru

| — | Singapore |
| --- | --- |

—

Singapore

| — | Uruguay |
| --- | --- |

—

Uruguay

B.   Länder eller regioner med en kontrollerad BSE-risk

Medlemsstater

| — | Belgien, Bulgarien, Cypern, Estland, Frankrike, Förenade kungariket, Grekland, Irland, Italien, Lettland, Litauen, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Tjeckien, Tyskland, Ungern, Österrike |
| --- | --- |

—

Belgien, Bulgarien, Cypern, Estland, Frankrike, Förenade kungariket, Grekland, Irland, Italien, Lettland, Litauen, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Tjeckien, Tyskland, Ungern, Österrike

Eftaländer

| — | Liechtenstein |
| --- | --- |

—

Liechtenstein

| — | Schweiz |
| --- | --- |

—

Schweiz

Tredjeländer

| — | Brasilien |
| --- | --- |

—

Brasilien

| — | Colombia |
| --- | --- |

—

Colombia

| — | Förenta staterna |
| --- | --- |

—

Förenta staterna

| — | Japan |
| --- | --- |

—

Japan

| — | Kanada |
| --- | --- |

—

Kanada

| — | Mexiko |
| --- | --- |

—

Mexiko

| — | Sydkorea |
| --- | --- |

—

Sydkorea

| — | Taiwan |
| --- | --- |

—

Taiwan

C.   Länder eller regioner med en ej fastställd BSE-risk

| — | Länder eller regioner som inte anges i punkt A eller B i denna bilaga.” |
| --- | --- |

—

Länder eller regioner som inte anges i punkt A eller B i denna bilaga.”

---

| 23.2.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 50/51 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 50/51

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 17 februari 2012

om ändring av bilaga E till rådets direktiv 92/65/EEG vad gäller förlagorna till hälsointyg för djur från anläggningar och djur, sperma, embryon och ägg (ova) från godkända organ, institut eller centrum

[delgivet med nr K(2012) 860]

(Text av betydelse för EES)

(2012/112/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 92/65/EEG av den 13 juli 1992 om fastställande av djurhälsokrav i handeln inom och importen till gemenskapen av djur, sperma, ägg (ova) och embryon som inte faller under de krav som fastställs i de specifika gemenskapsregler som avses i bilaga A.I till direktiv 90/425/EEG (1), särskilt artikel 22 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I direktiv 92/65/EEG fastställs djurhälsokraven vid handel inom unionen med djur, sperma, ägg (ova) och embryon som inte omfattas av de djurhälsokrav som fastställs i specifika unionsrättsakter. I del 1 i bilaga E till det direktivet fastställs dessutom förlagan till hälsointyg för handel med djur från anläggningar (hov- och klövdjur, fåglar, hardjur, hundar, katter och illrar), medan förlagan till hälsointyg för handel med djur, sperma, embryon och ägg (ova) från godkända organ, institut eller centrum fastställs i del 3 i den bilagan. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv 92/65/EEG fastställs djurhälsokraven vid handel inom unionen med djur, sperma, ägg (ova) och embryon som inte omfattas av de djurhälsokrav som fastställs i specifika unionsrättsakter. I del 1 i bilaga E till det direktivet fastställs dessutom förlagan till hälsointyg för handel med djur från anläggningar (hov- och klövdjur, fåglar, hardjur, hundar, katter och illrar), medan förlagan till hälsointyg för handel med djur, sperma, embryon och ägg (ova) från godkända organ, institut eller centrum fastställs i del 3 i den bilagan.

| (2) | I artikel 6.3 i direktiv 92/65/EEG fastställs djurhälsokraven vid handel med andra svindjur än de som omfattas av rådets direktiv 64/432/EEG av den 26 juni 1964 om djurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur och svin inom gemenskapen (2). I artikeln föreskrivs bland annat att svindjur som inte kommer från en brucellosfri besättning i enlighet med direktiv 64/432/EEG under 30 dagar närmast före avsändningen ska ha visat negativt resultat vid ett test som avser att påvisa frånvaron av antikroppar mot brucellos. För enhetligheten i unionens lagstiftning bör förlagan till hälsointyg i del 1 i bilaga E till direktiv 92/65/EEG därför ändras för att inbegripa en särskild hänvisning till detta krav. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 6.3 i direktiv 92/65/EEG fastställs djurhälsokraven vid handel med andra svindjur än de som omfattas av rådets direktiv 64/432/EEG av den 26 juni 1964 om djurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur och svin inom gemenskapen (2). I artikeln föreskrivs bland annat att svindjur som inte kommer från en brucellosfri besättning i enlighet med direktiv 64/432/EEG under 30 dagar närmast före avsändningen ska ha visat negativt resultat vid ett test som avser att påvisa frånvaron av antikroppar mot brucellos. För enhetligheten i unionens lagstiftning bör förlagan till hälsointyg i del 1 i bilaga E till direktiv 92/65/EEG därför ändras för att inbegripa en särskild hänvisning till detta krav.

| (3) | Genom kommissionens beslut 2007/598/EG av den 28 augusti 2007 om åtgärder för att förhindra spridning av högpatogen aviär influensa till andra fåglar i fångenskap som hålls i djurparker och godkända organ, institut eller centrum i medlemsstaterna (3) godkänns planer för förebyggande vaccinering mot denna sjukdom i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

(3)

Genom kommissionens beslut 2007/598/EG av den 28 augusti 2007 om åtgärder för att förhindra spridning av högpatogen aviär influensa till andra fåglar i fångenskap som hålls i djurparker och godkända organ, institut eller centrum i medlemsstaterna (3) godkänns planer för förebyggande vaccinering mot denna sjukdom i vissa medlemsstater.

| (4) | I punkt 4 b i bilaga II till beslut 2007/598/EG föreskrivs att fåglar som vaccinerats mot aviär influensa och som hålls i djurparker som inte godkänts i enlighet med direktiv 92/65/EEG får förflyttas till andra medlemsstater efter tillstånd från den mottagande medlemsstaten, under förutsättning att de uppfyller kraven i det beslutet och åtföljs av ett hälsointyg enligt del 1 i bilaga E till det direktivet, i vilket det anges att de är förenliga med beslut 2007/598/EG och vaccinerades mot aviär influensa ett visst datum. |
| --- | --- |

(4)

I punkt 4 b i bilaga II till beslut 2007/598/EG föreskrivs att fåglar som vaccinerats mot aviär influensa och som hålls i djurparker som inte godkänts i enlighet med direktiv 92/65/EEG får förflyttas till andra medlemsstater efter tillstånd från den mottagande medlemsstaten, under förutsättning att de uppfyller kraven i det beslutet och åtföljs av ett hälsointyg enligt del 1 i bilaga E till det direktivet, i vilket det anges att de är förenliga med beslut 2007/598/EG och vaccinerades mot aviär influensa ett visst datum.

| (5) | De fåglar som avses i artikel 7 i direktiv 92/65/EEG behöver emellertid inte åtföljas av ett hälsointyg enligt del 1 i bilaga E till det direktivet när de är föremål för handel inom unionen, men måste åtföljas av en försäkran av driftsledaren enligt artikel 4 i det direktivet, eller när det gäller papegojor av ett handelsdokument som undertecknats av den officiella veterinären eller av den veterinär som ansvarar för anläggningen. |
| --- | --- |

(5)

De fåglar som avses i artikel 7 i direktiv 92/65/EEG behöver emellertid inte åtföljas av ett hälsointyg enligt del 1 i bilaga E till det direktivet när de är föremål för handel inom unionen, men måste åtföljas av en försäkran av driftsledaren enligt artikel 4 i det direktivet, eller när det gäller papegojor av ett handelsdokument som undertecknats av den officiella veterinären eller av den veterinär som ansvarar för anläggningen.

| (6) | Det bör därför klargöras att hälsointyget i del 1 i bilaga E till direktiv 92/65/EEG endast måste åtfölja fåglar som vaccinerats mot aviär influensa och kommer från en anläggning där vaccinering mot aviär influensa genomfördes under de senaste tolv månaderna. Förlagan till hälsointyg i del 1 i den bilagan bör därför ändras så att den innehåller en hänvisning till sådan vaccinering. |
| --- | --- |

(6)

Det bör därför klargöras att hälsointyget i del 1 i bilaga E till direktiv 92/65/EEG endast måste åtfölja fåglar som vaccinerats mot aviär influensa och kommer från en anläggning där vaccinering mot aviär influensa genomfördes under de senaste tolv månaderna. Förlagan till hälsointyg i del 1 i den bilagan bör därför ändras så att den innehåller en hänvisning till sådan vaccinering.

| (7) | I artikel 10 i direktiv 92/65/EEG fastställs djurhälsokraven vid handel med hundar, katter och illrar. I den föreskrivs bland annat att de ska uppfylla de relevanta kraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 998/2003 av den 26 maj 2003 om djurhälsovillkor som skall tillämpas vid transporter av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte och om ändring av rådets direktiv 92/65/EEG (4). |
| --- | --- |

(7)

I artikel 10 i direktiv 92/65/EEG fastställs djurhälsokraven vid handel med hundar, katter och illrar. I den föreskrivs bland annat att de ska uppfylla de relevanta kraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 998/2003 av den 26 maj 2003 om djurhälsovillkor som skall tillämpas vid transporter av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte och om ändring av rådets direktiv 92/65/EEG (4).

| (8) | Enligt artikel 6 i förordning (EG) nr 998/2003 gäller till och med den 31 december 2011 att hundar och katter som förs in till Irland, Malta, Sverige och Förenade kungariket från övriga medlemsstater ska vara vaccinerade och ha genomgått blodprov för rabies före införseln i enlighet med nationella bestämmelser. |
| --- | --- |

(8)

Enligt artikel 6 i förordning (EG) nr 998/2003 gäller till och med den 31 december 2011 att hundar och katter som förs in till Irland, Malta, Sverige och Förenade kungariket från övriga medlemsstater ska vara vaccinerade och ha genomgått blodprov för rabies före införseln i enlighet med nationella bestämmelser.

| (9) | Enligt artikel 16 i den förordningen får dessutom Finland, Irland, Malta, Sverige och Förenade kungariket till och med den 31 december 2011 tillämpa vissa ytterligare nationella krav i fråga om eckinokockos vid införsel av sällskapsdjur till sitt territorium, medan Irland, Malta och Förenade kungariket får göra det i fråga om fästingar. |
| --- | --- |

(9)

Enligt artikel 16 i den förordningen får dessutom Finland, Irland, Malta, Sverige och Förenade kungariket till och med den 31 december 2011 tillämpa vissa ytterligare nationella krav i fråga om eckinokockos vid införsel av sällskapsdjur till sitt territorium, medan Irland, Malta och Förenade kungariket får göra det i fråga om fästingar.

| (10) | Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1152/2011 av den 14 juli 2011 som kompletterar Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 998/2003 vad gäller förebyggande hälsoåtgärder för kontroll av infektion med Echinococcus multilocularis hos hundar (5) antogs för att garantera fortsatt skydd mot Echinococcus multilocularis i Irland, Malta, Finland och Förenade kungariket. Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2012. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1152/2011 av den 14 juli 2011 som kompletterar Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 998/2003 vad gäller förebyggande hälsoåtgärder för kontroll av infektion med Echinococcus multilocularis hos hundar (5) antogs för att garantera fortsatt skydd mot Echinococcus multilocularis i Irland, Malta, Finland och Förenade kungariket. Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2012.

| (11) | Hänvisningen till artiklarna 6 och 16 i förordning (EG) nr 998/2003 som ingår i förlagan till hälsointyg i del 1 i bilaga E till direktiv 92/65/EEG bör därför utgå och i fråga om hundar ersättas med en hänvisning till delegerade förordning (EU) nr 1152/2011. |
| --- | --- |

(11)

Hänvisningen till artiklarna 6 och 16 i förordning (EG) nr 998/2003 som ingår i förlagan till hälsointyg i del 1 i bilaga E till direktiv 92/65/EEG bör därför utgå och i fråga om hundar ersättas med en hänvisning till delegerade förordning (EU) nr 1152/2011.

| (12) | Del 1 i bilaga E till direktiv 92/65/EEG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(12)

Del 1 i bilaga E till direktiv 92/65/EEG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (13) | I artikel 13 i direktiv 92/65/EEG fastställs djurhälsokraven vid handel med djur av arter som är mottagliga för de sjukdomar som förtecknas i bilagorna A och B till det direktivet, och med sperma, ägg (ova) och embryon från sådana djur som sänds till och från organ, institut eller centrum som godkänts i enlighet med bilaga C till det direktivet. |
| --- | --- |

(13)

I artikel 13 i direktiv 92/65/EEG fastställs djurhälsokraven vid handel med djur av arter som är mottagliga för de sjukdomar som förtecknas i bilagorna A och B till det direktivet, och med sperma, ägg (ova) och embryon från sådana djur som sänds till och från organ, institut eller centrum som godkänts i enlighet med bilaga C till det direktivet.

| (14) | Sperma, ägg (ova) och embryon av vissa djurarter kan frysas ned och förvaras under lång tid, och donatordjuret kanske därför inte längre är tillgängligt den dag då hälsointyget utfärdas. Det är därför nödvändigt att ändra förlagan till intyg i del 3 i bilaga E till direktiv 92/65/EEG så att där anges att donatordjuret befanns vara friskt och fritt från klinisk sjukdom antingen insamlingsdagen eller dagen för utfärdande av hälsointyget. |
| --- | --- |

(14)

Sperma, ägg (ova) och embryon av vissa djurarter kan frysas ned och förvaras under lång tid, och donatordjuret kanske därför inte längre är tillgängligt den dag då hälsointyget utfärdas. Det är därför nödvändigt att ändra förlagan till intyg i del 3 i bilaga E till direktiv 92/65/EEG så att där anges att donatordjuret befanns vara friskt och fritt från klinisk sjukdom antingen insamlingsdagen eller dagen för utfärdande av hälsointyget.

| (15) | I punkt 4 a i bilaga II till beslut 2007/598/EG föreskrivs att fåglar som vaccinerats mot aviär influensa och som hålls i godkända organ, institut eller centrum inbegripet djurparker endast får förflyttas till godkända organ, institut eller centrum inbegripet djurparker i andra medlemsstater under förutsättning att de uppfyller kraven i det beslutet och åtföljs av ett hälsointyg enligt del 3 i bilaga E till direktiv 92/65/EEG med uppgift om att fåglarna har vaccinerats mot aviär influensa i enlighet med kommissionens beslut 2006/474/EG (6). Eftersom det beslutet sedan dess har upphört att gälla och ersatts av beslut 2007/598/EG bör hänvisningen ersättas med en hänvisning till beslut 2007/598/EG. |
| --- | --- |

(15)

I punkt 4 a i bilaga II till beslut 2007/598/EG föreskrivs att fåglar som vaccinerats mot aviär influensa och som hålls i godkända organ, institut eller centrum inbegripet djurparker endast får förflyttas till godkända organ, institut eller centrum inbegripet djurparker i andra medlemsstater under förutsättning att de uppfyller kraven i det beslutet och åtföljs av ett hälsointyg enligt del 3 i bilaga E till direktiv 92/65/EEG med uppgift om att fåglarna har vaccinerats mot aviär influensa i enlighet med kommissionens beslut 2006/474/EG (6). Eftersom det beslutet sedan dess har upphört att gälla och ersatts av beslut 2007/598/EG bör hänvisningen ersättas med en hänvisning till beslut 2007/598/EG.

| (16) | Del 3 i bilaga E till direktiv 92/65/EEG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(16)

Del 3 i bilaga E till direktiv 92/65/EEG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (17) | Direktiv 92/65/EEG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(17)

Direktiv 92/65/EEG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (18) | För att undvika eventuella störningar i handeln bör hälsointyg som utfärdats i enlighet med del 1 och del 3 i bilaga E till direktiv 92/65/EEG, i den utformning det hade före de ändringar som införs genom detta beslut, få användas under en övergångsperiod på vissa villkor. |
| --- | --- |

(18)

För att undvika eventuella störningar i handeln bör hälsointyg som utfärdats i enlighet med del 1 och del 3 i bilaga E till direktiv 92/65/EEG, i den utformning det hade före de ändringar som införs genom detta beslut, få användas under en övergångsperiod på vissa villkor.

| (19) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(19)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga E till direktiv 92/65/EEG ska ändras i enlighet med bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Under en övergångsperiod till och med den 30 juni 2012 får medlemsstaterna tillåta handel med djur från anläggningar och djur, sperma, ägg (ova) och embryon från godkända organ, institut eller centrum som åtföljs av ett hälsointyg som utfärdades senast den 29 februari 2012 i enlighet med förlagorna i del 1 och del 3 i bilaga E till direktiv 92/65/EEG, i den utformning det hade före de ändringar som införs genom detta beslut.

Artikel 3

Detta beslut ska tillämpas från och med den 1 mars 2012.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 17 februari 2012.

På kommissionens vägnar

John DALLI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 268, 14.9.1992, s. 54.

1

(2)  EGT 121, 29.7.1964, s. 1977/64.

2

(3)  EUT L 230, 1.9.2007, s. 20.

3

(4)  EUT L 146, 13.6.2003, s. 1.

4

(5)  EUT L 296, 15.11.2011, s. 6.

5

(6)  EUT L 187, 8.7.2006, s. 37.

6

---

BILAGA

Bilaga E till direktiv 92/65/EEG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Del 1 ska ersättas med följande:
  ”Del 1 –   Hälsointyg för handel med djur från anläggningar (hov- och klövdjur, fåglar som vaccinerats mot aviär influensa, hardjur, hundar, katter och illrar) 92/65 EI |
| --- | --- |

1.

Del 1 ska ersättas med följande:

”Del 1 –   Hälsointyg för handel med djur från anläggningar (hov- och klövdjur, fåglar som vaccinerats mot aviär influensa, hardjur, hundar, katter och illrar) 92/65 EI

Image

Image

Image

| 2. | Del 3 ska ersättas med följande:
  ”Del 3 –   Hälsointyg för handel med djur, sperma, ägg (ova) och embryon från godkända organ, institut eller centrum 92/65 EIII |
| --- | --- |

2.

Del 3 ska ersättas med följande:

”Del 3 –   Hälsointyg för handel med djur, sperma, ägg (ova) och embryon från godkända organ, institut eller centrum 92/65 EIII

Image

Image

---

Rättelser

| 23.2.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 50/58 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 50/58

---

Rättelse till kommissionens genomförandebeslut 2011/252/EU av den 26 april 2011 om tillstånd för medlemsstaterna att förlänga provisoriska godkännanden som beviljats de nya verksamma ämnena askorbinsyra, ipkonazol, spiromesifen, topramezon och Pseudomonas sp., stam DSMZ 13134

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 106 av den 27 april 2011
  )

På sidan 12 i artikel 1, ska det

i stället för:

”30 april 2012”

vara:

”30 april 2013”.

På sidan 12 i artikel 2, ska det

i stället för:

”30 april 2012”

vara:

”30 april 2013”.

---