# Úradný vestník L 333/2011

| | ISSN 1977-0790
  doi:10.3000/19770790.L_2011.333.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 333 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5415. decembra 2011 |

ISSN 1977-0790

doi:10.3000/19770790.L_2011.333.slk

Úradný vestník

Európskej únie

L 333

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5415. decembra 2011

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTIA |
| | | 2011/823/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 5. apríla 2011 o opatreniach C 11/09 (ex NN 53b/08, NN 2/10 a N 19/10), ktoré holandský štát prijal v prospech ABN AMRO Group NV (vytvorenej zlúčením Fortis Bank Nederland a ABN AMRO N)
  [oznámené pod číslom K(2011) 2114]

   (
  1
  ) | 1 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

ROZHODNUTIA

2011/823/EÚ

*

Rozhodnutie Komisie z 5. apríla 2011 o opatreniach C 11/09 (ex NN 53b/08, NN 2/10 a N 19/10), ktoré holandský štát prijal v prospech ABN AMRO Group NV (vytvorenej zlúčením Fortis Bank Nederland a ABN AMRO N)
  [oznámené pod číslom K(2011) 2114]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2011) 2114]

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

ROZHODNUTIA

| 15.12.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 333/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 333/1

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 5. apríla 2011

o opatreniach C 11/09 (ex NN 53b/08, NN 2/10 a N 19/10), ktoré holandský štát prijal v prospech ABN AMRO Group NV (vytvorenej zlúčením Fortis Bank Nederland a ABN AMRO N)

[oznámené pod číslom K(2011) 2114]

(Iba anglické znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

(2011/823/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky (1) podľa článku 108 ods. 2 zmluvy, a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

1.   POSTUP

| (1) | Dňa 3. októbra 2008 kúpil holandský štát Fortis Bank Nederland (ďalej len „FBN“) (konkrétne holandskú bankovú dcérsku spoločnosť finančnej holdingovej spoločnosti Fortis SA/NV (2)) vrátane majetku ABN AMRO Holding, ktorý FBN vlastnila, (ďalej len „ABN AMRO N“) za 12,8 mld. EUR. V rámci tej istej transakcie holandský štát prebral aj miesto Fortis Bank SA/NV (belgickej bankovej dcérskej spoločnosti Fortis SA/NV) ako veriteľ v prípade pôžičiek poskytnutých FBN v nominálnej hodnote 16,1 mld. EUR (3). Holandský štát takisto poskytol FBN krátkodobú facilitu likvidity vo výške 45 mld. EUR a súhlasil s odškodnením Fortis SA/NV za náklady a záväzky, ktoré vyplývali z dohody akcionárov konzorcia. V dohode sa uvádzali práva a povinnosti troch finančných inštitúcií [Fortis SA/NV, Banco Santander a Royal Bank of Scotland (ďalej len „RBS“ alebo traja „členovia konzorcia“)], ktoré spoločne predložili ponuku týkajúcu sa ABN AMRO Holding prostredníctvom novovytvorenej právnickej osoby „RFS Holdings“. Dňa 7. októbra 2008 Holandsko notifikovalo Komisii svoje opatrenia z 3. októbra 2008 (konkrétne kúpu FBN za 12,8 mld. EUR, novácie dlhodobých úverov v nominálnej hodnote 16,1 mld. EUR a krátkodobú facilitu likvidity vo výške 45 mld. EUR, ďalej len „integrované transakcie z 3. októbra 2008“) ako opatrenia, ktoré nepredstavujú štátnu pomoc s cieľom získať právnu istotu týchto opatrení. Keďže opatrenia už boli vykonané, Komisia ich zaevidovala ako vec NN (t. j. NN 53b/08). |
| --- | --- |

(1)

Dňa 3. októbra 2008 kúpil holandský štát Fortis Bank Nederland (ďalej len „FBN“) (konkrétne holandskú bankovú dcérsku spoločnosť finančnej holdingovej spoločnosti Fortis SA/NV (2)) vrátane majetku ABN AMRO Holding, ktorý FBN vlastnila, (ďalej len „ABN AMRO N“) za 12,8 mld. EUR. V rámci tej istej transakcie holandský štát prebral aj miesto Fortis Bank SA/NV (belgickej bankovej dcérskej spoločnosti Fortis SA/NV) ako veriteľ v prípade pôžičiek poskytnutých FBN v nominálnej hodnote 16,1 mld. EUR (3). Holandský štát takisto poskytol FBN krátkodobú facilitu likvidity vo výške 45 mld. EUR a súhlasil s odškodnením Fortis SA/NV za náklady a záväzky, ktoré vyplývali z dohody akcionárov konzorcia. V dohode sa uvádzali práva a povinnosti troch finančných inštitúcií [Fortis SA/NV, Banco Santander a Royal Bank of Scotland (ďalej len „RBS“ alebo traja „členovia konzorcia“)], ktoré spoločne predložili ponuku týkajúcu sa ABN AMRO Holding prostredníctvom novovytvorenej právnickej osoby „RFS Holdings“. Dňa 7. októbra 2008 Holandsko notifikovalo Komisii svoje opatrenia z 3. októbra 2008 (konkrétne kúpu FBN za 12,8 mld. EUR, novácie dlhodobých úverov v nominálnej hodnote 16,1 mld. EUR a krátkodobú facilitu likvidity vo výške 45 mld. EUR, ďalej len „integrované transakcie z 3. októbra 2008“) ako opatrenia, ktoré nepredstavujú štátnu pomoc s cieľom získať právnu istotu týchto opatrení. Keďže opatrenia už boli vykonané, Komisia ich zaevidovala ako vec NN (t. j. NN 53b/08).

| (2) | V priebehu rokovaní vedúcich ku kúpe FBN 3. októbra 2008 sa holandský štát opieral o externú hodnotiacu správu vypracovanú [...] (4), ktorej kópia bola Komisii zaslaná 15. októbra 2008. |
| --- | --- |

(2)

V priebehu rokovaní vedúcich ku kúpe FBN 3. októbra 2008 sa holandský štát opieral o externú hodnotiacu správu vypracovanú [...] (4), ktorej kópia bola Komisii zaslaná 15. októbra 2008.

| (3) | Komisia informovala holandské ministerstvo financií listom z 30. októbra 2008 o svojom predbežnom stanovisku, že opatrenia z 3. októbra 2008 zrejme predstavujú štátnu pomoc v prospech FBN. Stretnutie útvarov Komisie a zástupcov holandského štátu sa konalo 20. novembra 2008. |
| --- | --- |

(3)

Komisia informovala holandské ministerstvo financií listom z 30. októbra 2008 o svojom predbežnom stanovisku, že opatrenia z 3. októbra 2008 zrejme predstavujú štátnu pomoc v prospech FBN. Stretnutie útvarov Komisie a zástupcov holandského štátu sa konalo 20. novembra 2008.

| (4) | Holandský štát oficiálne rozhodol 21. novembra 2008, že neponechá FBN a ABN AMRO N oddelené, ale že ich zlúči (ďalej len „koncentrácia“) v súlade s predchádzajúcimi plánmi Fortis SA/NV. |
| --- | --- |

(4)

Holandský štát oficiálne rozhodol 21. novembra 2008, že neponechá FBN a ABN AMRO N oddelené, ale že ich zlúči (ďalej len „koncentrácia“) v súlade s predchádzajúcimi plánmi Fortis SA/NV.

| (5) | Komisia prijala 3. decembra 2008 rozhodnutie (5) (ďalej len „rozhodnutie z 3. decembra 2008“), na základe ktorého vyhlásila opatrenia holandského štátu z 3. októbra 2008 v prospech Fortis Bank SA/NV za štátnu pomoc zlučiteľnú so spoločným trhom. V odôvodnení 4 tohto rozhodnutia sa však výslovne uvádzalo, že Komisia v samostatnom konaní posúdi, či opatrenia prijaté 3. októbra 2008 takisto obsahujú pomoc v prospech FBN. |
| --- | --- |

(5)

Komisia prijala 3. decembra 2008 rozhodnutie (5) (ďalej len „rozhodnutie z 3. decembra 2008“), na základe ktorého vyhlásila opatrenia holandského štátu z 3. októbra 2008 v prospech Fortis Bank SA/NV za štátnu pomoc zlučiteľnú so spoločným trhom. V odôvodnení 4 tohto rozhodnutia sa však výslovne uvádzalo, že Komisia v samostatnom konaní posúdi, či opatrenia prijaté 3. októbra 2008 takisto obsahujú pomoc v prospech FBN.

| (6) | Dňa 17. decembra 2008 holandský štát informoval Komisiu o svojom zámere kúpiť ABN AMRO N od FBN za 6,5 mld. EUR. Kúpa sa uskutočnila 24. decembra 2008. Holandské orgány notifikovali 2. februára 2009 túto kúpu Komisii ako opatrenie, ktoré nepredstavuje štátnu pomoc z dôvodu právnej istoty. |
| --- | --- |

(6)

Dňa 17. decembra 2008 holandský štát informoval Komisiu o svojom zámere kúpiť ABN AMRO N od FBN za 6,5 mld. EUR. Kúpa sa uskutočnila 24. decembra 2008. Holandské orgány notifikovali 2. februára 2009 túto kúpu Komisii ako opatrenie, ktoré nepredstavuje štátnu pomoc z dôvodu právnej istoty.

| (7) | RBS, Banco Santander a holandský štát podpísali 24. decembra 2008 dodatok k dohode akcionárov konzorcia, podľa ktorého bola spoločnosť Fortis SA/NV v dohode nahradená holandským štátom. |
| --- | --- |

(7)

RBS, Banco Santander a holandský štát podpísali 24. decembra 2008 dodatok k dohode akcionárov konzorcia, podľa ktorého bola spoločnosť Fortis SA/NV v dohode nahradená holandským štátom.

| (8) | Dňa 6. marca 2009 holandský štát poslal Komisii správu z hĺbkového auditu (6) týkajúcu sa kúpených spoločností, ktorú vypracoval [...] na žiadosť holandského štátu. |
| --- | --- |

(8)

Dňa 6. marca 2009 holandský štát poslal Komisii správu z hĺbkového auditu (6) týkajúcu sa kúpených spoločností, ktorú vypracoval [...] na žiadosť holandského štátu.

| (9) | Rozhodnutím z 8. apríla 2009 (ďalej len „rozhodnutie z 8. apríla 2009“) Komisia začala konanie podľa článku 108 ods. 2 zmluvy v súvislosti s údajnou pomocou poskytnutou spoločnostiam FBN a ABN AMRO. Vec bola zaevidované pod číslom C 11/09 (ex-NN 53b/08). |
| --- | --- |

(9)

Rozhodnutím z 8. apríla 2009 (ďalej len „rozhodnutie z 8. apríla 2009“) Komisia začala konanie podľa článku 108 ods. 2 zmluvy v súvislosti s údajnou pomocou poskytnutou spoločnostiam FBN a ABN AMRO. Vec bola zaevidované pod číslom C 11/09 (ex-NN 53b/08).

| (10) | Dňa 6. mája 2009 bola Komisii doručená sťažnosť od Van Lanschot Bank (ďalej len „sťažovateľ“), holandského konkurenta FBN a ABN AMRO N. Komisia tento list poslala ďalej holandskému štátu 22. júla 2009 so žiadosťou o vyjadrenie pripomienok. Holandský štát požiadal 20. augusta 2009 o predĺženie lehoty a 22. septembra 2009 poslal podrobnú odpoveď na sťažnosť. Sťažovateľ poskytol ďalšie informácie prostredníctvom listov z 21. a 28. augusta 2009. Tieto listy boli ďalej poslané holandskému štátu 23. septembra 2009 a holandský štát odpovedal 29. októbra 2009. |
| --- | --- |

(10)

Dňa 6. mája 2009 bola Komisii doručená sťažnosť od Van Lanschot Bank (ďalej len „sťažovateľ“), holandského konkurenta FBN a ABN AMRO N. Komisia tento list poslala ďalej holandskému štátu 22. júla 2009 so žiadosťou o vyjadrenie pripomienok. Holandský štát požiadal 20. augusta 2009 o predĺženie lehoty a 22. septembra 2009 poslal podrobnú odpoveď na sťažnosť. Sťažovateľ poskytol ďalšie informácie prostredníctvom listov z 21. a 28. augusta 2009. Tieto listy boli ďalej poslané holandskému štátu 23. septembra 2009 a holandský štát odpovedal 29. októbra 2009.

| (11) | Dňa 15. mája 2009 poslal holandský štát list, v ktorom odpovedal na mnohé otázky nastolené v rozhodnutí z 8. apríla 2009. Podrobná odpoveď na podstatu, pri ktorej holandský štát požiadal o viac času, bola Komisii poslaná 11. augusta 2009. |
| --- | --- |

(11)

Dňa 15. mája 2009 poslal holandský štát list, v ktorom odpovedal na mnohé otázky nastolené v rozhodnutí z 8. apríla 2009. Podrobná odpoveď na podstatu, pri ktorej holandský štát požiadal o viac času, bola Komisii poslaná 11. augusta 2009.

| (12) | Holandský štát informoval Komisiu prostredníctvom neoficiálneho dokumentu poslaného 15. júna 2009 a počas následného stretnutia s Komisiou 16. júna 2009 o svojom úmysle vykonať plán rekapitalizácie vo výške 2,5 mld. EUR, ktorý spoločnosti ABN AMRO N umožní oddeliť sa od materskej spoločnosti ABN AMRO Bank (7). Počas tohto stretnutia holandský štát uviedol, že po prvej kapitálovej injekcii vo výške 2,5 mld. EUR budú potrebné ďalšie, avšak ešte nevyčísliteľné opatrenia. |
| --- | --- |

(12)

Holandský štát informoval Komisiu prostredníctvom neoficiálneho dokumentu poslaného 15. júna 2009 a počas následného stretnutia s Komisiou 16. júna 2009 o svojom úmysle vykonať plán rekapitalizácie vo výške 2,5 mld. EUR, ktorý spoločnosti ABN AMRO N umožní oddeliť sa od materskej spoločnosti ABN AMRO Bank (7). Počas tohto stretnutia holandský štát uviedol, že po prvej kapitálovej injekcii vo výške 2,5 mld. EUR budú potrebné ďalšie, avšak ešte nevyčísliteľné opatrenia.

| (13) | V rozhodnutí z 8. apríla 2009 Komisia vyzvala holandský orgán finančného dohľadu (ďalej len „DNB“), aby sa vyjadril k bonite spoločností FBN a ABN AMRO N. Komisia dostala požadované informácie týkajúce sa FBN listom z 18. júna 2009 a aktualizované informácie 5. januára 2010. Holandský štát poslal Komisii 20. januára 2010 aj list DNB týkajúci sa ABN AMRO N. |
| --- | --- |

(13)

V rozhodnutí z 8. apríla 2009 Komisia vyzvala holandský orgán finančného dohľadu (ďalej len „DNB“), aby sa vyjadril k bonite spoločností FBN a ABN AMRO N. Komisia dostala požadované informácie týkajúce sa FBN listom z 18. júna 2009 a aktualizované informácie 5. januára 2010. Holandský štát poslal Komisii 20. januára 2010 aj list DNB týkajúci sa ABN AMRO N.

| (14) | ABN AMRO Bank, materská spoločnosť ABN AMRO N, poslala Komisii 6. júla 2009 list, v ktorom predložila pripomienky k rozhodnutiu z 8. apríla 2009. Tento list bol ďalej poslaný holandskému štátu 22. júla 2009 a holandský štát naň odpovedal 22. septembra 2009. |
| --- | --- |

(14)

ABN AMRO Bank, materská spoločnosť ABN AMRO N, poslala Komisii 6. júla 2009 list, v ktorom predložila pripomienky k rozhodnutiu z 8. apríla 2009. Tento list bol ďalej poslaný holandskému štátu 22. júla 2009 a holandský štát naň odpovedal 22. septembra 2009.

| (15) | Dňa 9. júla 2009 holandský štát informoval Komisiu, že FBN splatila všetky krátkodobé financovania, ktoré dostala od holandského štátu v rámci facility likvidity z 3. októbra 2008 vo výške 45 mld. EUR. |
| --- | --- |

(15)

Dňa 9. júla 2009 holandský štát informoval Komisiu, že FBN splatila všetky krátkodobé financovania, ktoré dostala od holandského štátu v rámci facility likvidity z 3. októbra 2008 vo výške 45 mld. EUR.

| (16) | Dňa 15. júla 2009 holandský štát informoval Komisiu o plánoch FBN kúpiť Fortis Clearing Americas (ďalej len „FCA“) od Fortis Bank SA/NV. |
| --- | --- |

(16)

Dňa 15. júla 2009 holandský štát informoval Komisiu o plánoch FBN kúpiť Fortis Clearing Americas (ďalej len „FCA“) od Fortis Bank SA/NV.

| (17) | Dňa 17. júla 2009 holandský štát oficiálne notifikoval plán obsahujúci opatrenia rekapitalizácie vo výške 2,5 mld. EUR (8), ktoré pozostávali zo swapu na kreditné zlyhanie (ďalej len „CDS“) s vplyvom na úľavu kapitálu vo výške 1,7 mld. EUR („nástroj kapitálovej úľavy“ alebo „CRI“) a z povinných prevoditeľných cenných papierov (ďalej len „MCS“) vo výške 800 mil. EUR. Tieto opatrenia boli pôvodne zaevidované ako vec N 429/09, keďže však opatrenia boli vykonané predtým, ako Komisia o nich rozhodla, vec bola presunutá z registra notifikovaných pomocí do registra nenotifikovaných pomocí (pod číslom NN 2/10). |
| --- | --- |

(17)

Dňa 17. júla 2009 holandský štát oficiálne notifikoval plán obsahujúci opatrenia rekapitalizácie vo výške 2,5 mld. EUR (8), ktoré pozostávali zo swapu na kreditné zlyhanie (ďalej len „CDS“) s vplyvom na úľavu kapitálu vo výške 1,7 mld. EUR („nástroj kapitálovej úľavy“ alebo „CRI“) a z povinných prevoditeľných cenných papierov (ďalej len „MCS“) vo výške 800 mil. EUR. Tieto opatrenia boli pôvodne zaevidované ako vec N 429/09, keďže však opatrenia boli vykonané predtým, ako Komisia o nich rozhodla, vec bola presunutá z registra notifikovaných pomocí do registra nenotifikovaných pomocí (pod číslom NN 2/10).

| (18) | Dňa 10. septembra 2009 holandský štát poslal Komisii neoficiálny dokument s aktuálnymi informáciami k procesu oddelenia a s naznačením, že budú nevyhnutné ďalšie (nevyčíslené) opatrenia štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(18)

Dňa 10. septembra 2009 holandský štát poslal Komisii neoficiálny dokument s aktuálnymi informáciami k procesu oddelenia a s naznačením, že budú nevyhnutné ďalšie (nevyčíslené) opatrenia štátnej pomoci.

| (19) | Počas stretnutia s Komisiou 9. novembra 2009 holandský štát uviedol, že FBN a ABN AMRO N budú potrebovať dodatočné opatrenia vo výške 4,39 mld. EUR, čím sa celková suma vynaložená na opatrenia (vrátane opatrení notifikovaných 17. júla 2009) zvýši na 6,89 mld. EUR. Opatrenia boli ďalej podrobne uvedené v dodatku z 10. novembra 2009 k neoficiálnemu dokumentu z 10. septembra 2009 a dodatočne vo vysvetľujúcej poznámke z 13. novembra 2009. |
| --- | --- |

(19)

Počas stretnutia s Komisiou 9. novembra 2009 holandský štát uviedol, že FBN a ABN AMRO N budú potrebovať dodatočné opatrenia vo výške 4,39 mld. EUR, čím sa celková suma vynaložená na opatrenia (vrátane opatrení notifikovaných 17. júla 2009) zvýši na 6,89 mld. EUR. Opatrenia boli ďalej podrobne uvedené v dodatku z 10. novembra 2009 k neoficiálnemu dokumentu z 10. septembra 2009 a dodatočne vo vysvetľujúcej poznámke z 13. novembra 2009.

| (20) | Dňa 26. novembra 2009 holandský štát poskytol Komisii správu [...], v ktorej sa uvádzali pripomienky k transakcii z 24. decembra 2008. Predložená správa obsahovala aj niektoré podkladové materiály objasňujúce [...]. |
| --- | --- |

(20)

Dňa 26. novembra 2009 holandský štát poskytol Komisii správu [...], v ktorej sa uvádzali pripomienky k transakcii z 24. decembra 2008. Predložená správa obsahovala aj niektoré podkladové materiály objasňujúce [...].

| (21) | Dňa 4. decembra 2009 holandský štát predložil Komisii prvú verziu (9) plánu reštrukturalizácie skupiny ABN AMRO Group (ďalej len „plán reštrukturalizácie z decembra 2009“), nového subjektu, ktorý vznikol zlúčením FBN a ABN AMRO N. Plán opisoval stratégiu nového subjektu a obsahoval aj finančné projekcie pre základný scenár. |
| --- | --- |

(21)

Dňa 4. decembra 2009 holandský štát predložil Komisii prvú verziu (9) plánu reštrukturalizácie skupiny ABN AMRO Group (ďalej len „plán reštrukturalizácie z decembra 2009“), nového subjektu, ktorý vznikol zlúčením FBN a ABN AMRO N. Plán opisoval stratégiu nového subjektu a obsahoval aj finančné projekcie pre základný scenár.

| (22) | Dňa 14. januára 2010 holandský štát formálne notifikoval nové opatrenia štátnej pomoci vo výške 4,39 mld. EUR dodatočne k opatreniam, ktoré už boli notifikované v júli 2009. Komisia zaevidovala nové opatrenia pod číslom N 19/10. |
| --- | --- |

(22)

Dňa 14. januára 2010 holandský štát formálne notifikoval nové opatrenia štátnej pomoci vo výške 4,39 mld. EUR dodatočne k opatreniam, ktoré už boli notifikované v júli 2009. Komisia zaevidovala nové opatrenia pod číslom N 19/10.

| (23) | Rozhodnutím z 5. februára 2010 (ďalej len „rozhodnutie z 5. februára 2010“) sa Komisia rozhodla rozšíriť vyšetrovacie konanie C 11/09 a zahrnúť doň opatrenia zaevidované pod číslami NN 2/10 a N 19/10. Komisia v tomto rozhodnutí dočasne schválila tieto opatrenia ako pomoc na záchranu do 31. júla 2010. Holandský štát zaslal Komisii list obsahujúci záväzok týkajúci sa zákazu cenového vodcovstva uplatňovaný do konca roku 2010. |
| --- | --- |

(23)

Rozhodnutím z 5. februára 2010 (ďalej len „rozhodnutie z 5. februára 2010“) sa Komisia rozhodla rozšíriť vyšetrovacie konanie C 11/09 a zahrnúť doň opatrenia zaevidované pod číslami NN 2/10 a N 19/10. Komisia v tomto rozhodnutí dočasne schválila tieto opatrenia ako pomoc na záchranu do 31. júla 2010. Holandský štát zaslal Komisii list obsahujúci záväzok týkajúci sa zákazu cenového vodcovstva uplatňovaný do konca roku 2010.

| (24) | Dňa 23. marca 2010 bola Komisii doručená odpoveď holandského štátu (so žiadosťou o predĺženie lehoty) na rozhodnutie z 5. februára 2010. Holandský štát poskytol aj dodatočné informácie o pláne reštrukturalizácie z decembra 2009 novej skupiny ABN AMRO Group, okrem iného aj finančné prognózy pre pesimistický scenár. |
| --- | --- |

(24)

Dňa 23. marca 2010 bola Komisii doručená odpoveď holandského štátu (so žiadosťou o predĺženie lehoty) na rozhodnutie z 5. februára 2010. Holandský štát poskytol aj dodatočné informácie o pláne reštrukturalizácie z decembra 2009 novej skupiny ABN AMRO Group, okrem iného aj finančné prognózy pre pesimistický scenár.

| (25) | Komisia predložila doplňujúce otázky 8. apríla 2010, ktoré boli zodpovedané 7. mája 2010. Holandský štát poskytol Komisii 26. mája 2010 aj dodatočné informácie o krížových záväzkoch vyplývajúcich z uplatňovania nápravných opatrení súvisiacich s koncentráciami (10). Komisia v ten istý deň poslala elektronickou poštou ďalšie otázky, ktoré boli zodpovedané 9. júna 2010. |
| --- | --- |

(25)

Komisia predložila doplňujúce otázky 8. apríla 2010, ktoré boli zodpovedané 7. mája 2010. Holandský štát poskytol Komisii 26. mája 2010 aj dodatočné informácie o krížových záväzkoch vyplývajúcich z uplatňovania nápravných opatrení súvisiacich s koncentráciami (10). Komisia v ten istý deň poslala elektronickou poštou ďalšie otázky, ktoré boli zodpovedané 9. júna 2010.

| (26) | Dňa 20. júla 2010 požiadal holandský štát Komisiu o predĺženie dočasného schválenia opatrení pomoci na záchranu zaevidovaných pod číslami NN 2/10 a N 19/10. Holandský štát poslal Komisii aj list, v ktorom sa záväzok týkajúci sa zákazu cenového vodcovstva predĺžil najskôr do 30. júna 2011 alebo do prijatia konečného rozhodnutia Komisie. |
| --- | --- |

(26)

Dňa 20. júla 2010 požiadal holandský štát Komisiu o predĺženie dočasného schválenia opatrení pomoci na záchranu zaevidovaných pod číslami NN 2/10 a N 19/10. Holandský štát poslal Komisii aj list, v ktorom sa záväzok týkajúci sa zákazu cenového vodcovstva predĺžil najskôr do 30. júna 2011 alebo do prijatia konečného rozhodnutia Komisie.

| (27) | Dňa 30. júla 2010 Komisia rozhodla o predĺžení dočasného schválenia opatrení pomoci na záchranu zaevidovaných pod číslami NN 2/10 a N 19/10, pokiaľ Komisia neukončí svoje vyšetrovanie C 11/09. |
| --- | --- |

(27)

Dňa 30. júla 2010 Komisia rozhodla o predĺžení dočasného schválenia opatrení pomoci na záchranu zaevidovaných pod číslami NN 2/10 a N 19/10, pokiaľ Komisia neukončí svoje vyšetrovanie C 11/09.

| (28) | Dňa 20. augusta 2010 holandský štát poslal Komisii dokument, v ktorom podrobne vysvetľuje svoju stratégiu odchodu. |
| --- | --- |

(28)

Dňa 20. augusta 2010 holandský štát poslal Komisii dokument, v ktorom podrobne vysvetľuje svoju stratégiu odchodu.

| (29) | Dňa 5. októbra 2010 holandský štát predložil obchodný plán pre divíziu „Private equity (súkromný kapitál)“ v rámci skupiny ABN AMRO Group. Podobný plán pre divíziu skupiny ABN AMRO Group „Energetika, komodity a doprava“ bol Komisii poslaný 10. januára 2010. |
| --- | --- |

(29)

Dňa 5. októbra 2010 holandský štát predložil obchodný plán pre divíziu „Private equity (súkromný kapitál)“ v rámci skupiny ABN AMRO Group. Podobný plán pre divíziu skupiny ABN AMRO Group „Energetika, komodity a doprava“ bol Komisii poslaný 10. januára 2010.

| (30) | Dňa 15. októbra 2010 ABN AMRO Group oznámila, že uplatní svoju nákupnú opciu s cieľom ukončiť nástroj kapitálovej úľavy k 31. októbru 2010. |
| --- | --- |

(30)

Dňa 15. októbra 2010 ABN AMRO Group oznámila, že uplatní svoju nákupnú opciu s cieľom ukončiť nástroj kapitálovej úľavy k 31. októbru 2010.

| (31) | Dňa 8. novembra 2010 poslal holandský štát aktualizáciu (datovanú 29. októbra 2010) plánu reštrukturalizácie skupiny ABN AMRO zo 4. decembra 2009 (ďalej len „plán reštrukturalizácie z novembra 2010“). Dňa 10. januára 2011 holandský štát poslal dokument, v ktorom sa objasňuje, ako ABN AMRO Group aktualizovala prognózy z 8. novembra 2010 v porovnaní s pôvodnými prognózami zo 4. decembra 2009. |
| --- | --- |

(31)

Dňa 8. novembra 2010 poslal holandský štát aktualizáciu (datovanú 29. októbra 2010) plánu reštrukturalizácie skupiny ABN AMRO zo 4. decembra 2009 (ďalej len „plán reštrukturalizácie z novembra 2010“). Dňa 10. januára 2011 holandský štát poslal dokument, v ktorom sa objasňuje, ako ABN AMRO Group aktualizovala prognózy z 8. novembra 2010 v porovnaní s pôvodnými prognózami zo 4. decembra 2009.

| (32) | V priebehu konania sa uskutočnili početné výmeny informácií, telekonferencie a stretnutia medzi zástupcami holandského štátu, ABN AMRO N a FBN a Európskou komisiou. |
| --- | --- |

(32)

V priebehu konania sa uskutočnili početné výmeny informácií, telekonferencie a stretnutia medzi zástupcami holandského štátu, ABN AMRO N a FBN a Európskou komisiou.

2.   PODROBNÝ OPIS PRÍJEMCOV A OPATRENÍ

2.1.   Vytvorenie skupiny ABN AMRO Group

| (33) | Členovia konzorcia vytvorili na jar roku 2007 nový právny subjekt „RFS Holdings“ s cieľom kúpiť ABN AMRO Holding. |
| --- | --- |

(33)

Členovia konzorcia vytvorili na jar roku 2007 nový právny subjekt „RFS Holdings“ s cieľom kúpiť ABN AMRO Holding.

| (34) | Členovia konzorcia mali v úmysle rozdeliť ABN AMRO Holding na tri časti a postupy pre tento proces oddelenia boli vymedzené v dohode akcionárov konzorcia. |
| --- | --- |

(34)

Členovia konzorcia mali v úmysle rozdeliť ABN AMRO Holding na tri časti a postupy pre tento proces oddelenia boli vymedzené v dohode akcionárov konzorcia.

| (35) | Členovia konzorcia s cieľom uľahčiť rozdelenie vytvorili tzv. „tracking shares“, akcie ktoré predstavovali ekonomické vlastníctvo podnikov priradených každému členovi konzorcia. RBS, Banco Santander a Fortis SA/NV sa v dôsledku toho stali ekonomickými (11) vlastníkmi tzv. R-akcií, S-akcií, a N-akcií („ABN AMRO R“, „ABN AMRO S“ a „ABN AMRO N“). |
| --- | --- |

(35)

Členovia konzorcia s cieľom uľahčiť rozdelenie vytvorili tzv. „tracking shares“, akcie ktoré predstavovali ekonomické vlastníctvo podnikov priradených každému členovi konzorcia. RBS, Banco Santander a Fortis SA/NV sa v dôsledku toho stali ekonomickými (11) vlastníkmi tzv. R-akcií, S-akcií, a N-akcií („ABN AMRO R“, „ABN AMRO S“ a „ABN AMRO N“).

| (36) | Časť ABN AMRO R zahŕňala okrem iného organizačné útvary (ďalej len „BU“, Business Unit) Global Business & Markets, BU Ázia, BU Global Transaction Services a medzinárodnú sieť, pričom ABN AMRO S zahŕňala okrem iného BU Latinská Amerika a BU Antonveneta (Taliansko). |
| --- | --- |

(36)

Časť ABN AMRO R zahŕňala okrem iného organizačné útvary (ďalej len „BU“, Business Unit) Global Business & Markets, BU Ázia, BU Global Transaction Services a medzinárodnú sieť, pričom ABN AMRO S zahŕňala okrem iného BU Latinská Amerika a BU Antonveneta (Taliansko).

| (37) | ABN AMRO N zahŕňala BU Holandsko a privátne bankovníctvo a takisto medzinárodnú skupinu pre diamanty a šperky (International Diamond and Jewelry Group). |
| --- | --- |

(37)

ABN AMRO N zahŕňala BU Holandsko a privátne bankovníctvo a takisto medzinárodnú skupinu pre diamanty a šperky (International Diamond and Jewelry Group).

| (38) | Položky, ktoré neboli pridelené jednotlivým členom konzorcia, boli združené do tzv. ABN AMRO Z-akcií (ďalej len „ABN AMRO Z“), ktoré zostali napríklad zodpovedné za funkcie ústredia. Každý člen konzorcia držal pomerný podiel (12) v ABN AMRO Z. |
| --- | --- |

(38)

Položky, ktoré neboli pridelené jednotlivým členom konzorcia, boli združené do tzv. ABN AMRO Z-akcií (ďalej len „ABN AMRO Z“), ktoré zostali napríklad zodpovedné za funkcie ústredia. Každý člen konzorcia držal pomerný podiel (12) v ABN AMRO Z.

| (39) | Dňa 3. októbra 2008 holandský štát odkúpil spoločnosť FBN od Fortis Bank SA/NV za 12,8 mld. EUR. V dôsledku tejto kúpy sa holandský štát stal nepriamym vlastníkom ABN AMRO N, pretože FBN bola v rámci Fortis Bank SA/NV zákonným vlastníkom ABN AMRO N. Holandský štát sa takisto 3. októbra 2008 zaviazal odškodniť Fortis SA/NV za akékoľvek poplatky, ktoré by táto spoločnosť musela uhradiť v dôsledku svojej ďalšej účasti na dohode akcionárov konzorcia. Dňa 24. decembra 2008 podpísali RBS, Banco Santander a holandský štát dodatok k dohode akcionárov konzorcia, podľa ktorého bola spoločnosť Fortis SA/NV v dohode nahradená holandským štátom. |
| --- | --- |

(39)

Dňa 3. októbra 2008 holandský štát odkúpil spoločnosť FBN od Fortis Bank SA/NV za 12,8 mld. EUR. V dôsledku tejto kúpy sa holandský štát stal nepriamym vlastníkom ABN AMRO N, pretože FBN bola v rámci Fortis Bank SA/NV zákonným vlastníkom ABN AMRO N. Holandský štát sa takisto 3. októbra 2008 zaviazal odškodniť Fortis SA/NV za akékoľvek poplatky, ktoré by táto spoločnosť musela uhradiť v dôsledku svojej ďalšej účasti na dohode akcionárov konzorcia. Dňa 24. decembra 2008 podpísali RBS, Banco Santander a holandský štát dodatok k dohode akcionárov konzorcia, podľa ktorého bola spoločnosť Fortis SA/NV v dohode nahradená holandským štátom.

| (40) | Dňa 24. decembra 2008 odkúpil holandský štát spoločnosť ABN AMRO N od FBN za 6,5 mld. EUR, čím sa stal priamym vlastníkom ABN AMRO N. Holandský štát pred touto kúpou nepriamo kontroloval ABN AMRO N prostredníctvom FBN. |
| --- | --- |

(40)

Dňa 24. decembra 2008 odkúpil holandský štát spoločnosť ABN AMRO N od FBN za 6,5 mld. EUR, čím sa stal priamym vlastníkom ABN AMRO N. Holandský štát pred touto kúpou nepriamo kontroloval ABN AMRO N prostredníctvom FBN.

| (41) | Diagram 1:

  Rozdelenie ABN AMRO N |
| --- | --- |

(41)

Diagram 1:

Rozdelenie ABN AMRO N

Image

| (42) | Dňa 21. novembra 2008 sa holandský štát rozhodol zlúčiť ABN AMRO N s FBN (čo bolo nezrealizovaným zámerom Fortis SA/NV). Koncentrácia sa mohla vykonať iba po oddelení ABN AMRO N od jej materskej spoločnosti ABN AMRO Bank. V prvom kroku sa činnosti ABN AMRO N previedli na novú právnickú osobu v rámci ABN AMRO Bank, ktorá bola nazvaná ABN AMRO II. |
| --- | --- |

(42)

Dňa 21. novembra 2008 sa holandský štát rozhodol zlúčiť ABN AMRO N s FBN (čo bolo nezrealizovaným zámerom Fortis SA/NV). Koncentrácia sa mohla vykonať iba po oddelení ABN AMRO N od jej materskej spoločnosti ABN AMRO Bank. V prvom kroku sa činnosti ABN AMRO N previedli na novú právnickú osobu v rámci ABN AMRO Bank, ktorá bola nazvaná ABN AMRO II.

| (43) | ABN AMRO II sa 6. februára 2010 oddelila, ako sa opisuje v odôvodnení 41, a premenovala na ABN AMRO Bank. Právnická osoba predtým známa ako ABN AMRO Bank sa premenovala na „Royal Bank of Scotland NV“ (ďalej len „RBS NV“) (pozri diagram vyššie). |
| --- | --- |

(43)

ABN AMRO II sa 6. februára 2010 oddelila, ako sa opisuje v odôvodnení 41, a premenovala na ABN AMRO Bank. Právnická osoba predtým známa ako ABN AMRO Bank sa premenovala na „Royal Bank of Scotland NV“ (ďalej len „RBS NV“) (pozri diagram vyššie).

| (44) | Predtým ako sa nový subjekt ABN AMRO Bank mohol zlúčiť s FBN, museli sa najprv vykonať nápravné opatrenia súvisiace s koncentráciami. Keď Fortis SA/NV kúpila ABN AMRO N v roku 2007, Komisia dospela k záveru (13) (ďalej len „rozhodnutie o koncentrácii“), že zlúčenie ABN AMRO N a FBN povedie k problémom na holandskom bankovom trhu, najmä v segmentoch komerčného bankovníctva a faktoringu. |
| --- | --- |

(44)

Predtým ako sa nový subjekt ABN AMRO Bank mohol zlúčiť s FBN, museli sa najprv vykonať nápravné opatrenia súvisiace s koncentráciami. Keď Fortis SA/NV kúpila ABN AMRO N v roku 2007, Komisia dospela k záveru (13) (ďalej len „rozhodnutie o koncentrácii“), že zlúčenie ABN AMRO N a FBN povedie k problémom na holandskom bankovom trhu, najmä v segmentoch komerčného bankovníctva a faktoringu.

| (45) | S cieľom odstrániť tieto problémy súvisiace s koncentráciou sa Fortis SA/NV zaviazala predať spoločnosti Deutsche Bank celý rad činností (konkrétne divíziu faktoringu IFN a činnosti komerčného bankovníctva „nového HBU“). Keď 3. októbra 2008 holandský štát kúpil FBN a ABN AMRO N, spoločnosť Fortis SA/NV ešte neukončila plánovaný predaj nového HBU a IFN v prospech Deutsche Bank. Keď sa holandský štát rozhodol pristúpiť ku koncentrácii FBN a ABN AMRO N, začali sa znovu rokovania s Deutsche Bank (14). Predaj nového HBU a IFN v prospech Deutsche Bank sa ukončil 1. apríla 2010. |
| --- | --- |

(45)

S cieľom odstrániť tieto problémy súvisiace s koncentráciou sa Fortis SA/NV zaviazala predať spoločnosti Deutsche Bank celý rad činností (konkrétne divíziu faktoringu IFN a činnosti komerčného bankovníctva „nového HBU“). Keď 3. októbra 2008 holandský štát kúpil FBN a ABN AMRO N, spoločnosť Fortis SA/NV ešte neukončila plánovaný predaj nového HBU a IFN v prospech Deutsche Bank. Keď sa holandský štát rozhodol pristúpiť ku koncentrácii FBN a ABN AMRO N, začali sa znovu rokovania s Deutsche Bank (14). Predaj nového HBU a IFN v prospech Deutsche Bank sa ukončil 1. apríla 2010.

| (46) | Nový HBU mal celkové aktíva vo výške [10 – 20] mld. EUR a zamestnával okolo [1 000 – 1 500] ekvivalentov plného pracovného času (ďalej len „FTE“). Nový HBU zahŕňal Hollandsche Bank Unie („HBU“) (komerčná banka vlastnená ABN AMRO N), niektoré predajné kancelárie ABN AMRO (13 z celkového počtu 78) a niektoré útvary pre firemných klientov ABN AMRO (2 z celkového počtu 5). |
| --- | --- |

(46)

Nový HBU mal celkové aktíva vo výške [10 – 20] mld. EUR a zamestnával okolo [1 000 – 1 500] ekvivalentov plného pracovného času (ďalej len „FTE“). Nový HBU zahŕňal Hollandsche Bank Unie („HBU“) (komerčná banka vlastnená ABN AMRO N), niektoré predajné kancelárie ABN AMRO (13 z celkového počtu 78) a niektoré útvary pre firemných klientov ABN AMRO (2 z celkového počtu 5).

| (47) | ABN AMRO Bank a FBN sa oficiálne zlúčili a vytvorili 1. júla 2010 skupinu ABN AMRO, ako sa opisuje v diagrame 2 v odôvodnení 49. |
| --- | --- |

(47)

ABN AMRO Bank a FBN sa oficiálne zlúčili a vytvorili 1. júla 2010 skupinu ABN AMRO, ako sa opisuje v diagrame 2 v odôvodnení 49.

| (48) | Holandský štát previedol správu svojho podielu v ABN AMRO Z na novú ABN AMRO Bank, pretože nechcel vynakladať prostriedky na každodenné riadenie tejto účasti. Holandský štát napriek tomu zostáva zákonným majiteľom ABN AMRO Z a má nárok na všetky potenciálne zisky a nesie zodpovednosť za všetky prípadné straty ABN AMRO Z (15). |
| --- | --- |

(48)

Holandský štát previedol správu svojho podielu v ABN AMRO Z na novú ABN AMRO Bank, pretože nechcel vynakladať prostriedky na každodenné riadenie tejto účasti. Holandský štát napriek tomu zostáva zákonným majiteľom ABN AMRO Z a má nárok na všetky potenciálne zisky a nesie zodpovednosť za všetky prípadné straty ABN AMRO Z (15).

| (49) | Diagram 2:

  Vytvorenie skupiny ABN AMRO Group |
| --- | --- |

(49)

Diagram 2:

Vytvorenie skupiny ABN AMRO Group

Image

2.2.   Príjemcovia

2.2.1.   Ekonomické činnosti ABN AMRO N a ABN AMRO Z

| (50) | ABN AMRO N – na samostatnom základe tretia najväčšia banka v Holandsku po Rabobank a ING – pozostávala z BU Holandsko a BU privátne bankovníctvo. |
| --- | --- |

(50)

ABN AMRO N – na samostatnom základe tretia najväčšia banka v Holandsku po Rabobank a ING – pozostávala z BU Holandsko a BU privátne bankovníctvo.

| (51) | Prvý organizačný útvar, BU Holandsko, ponúkal služby retailového a komerčného bankovníctva prostredníctvom siete 510 pobočiek a 78 poradenských pobočiek a aj prostredníctvom alternatívnych kanálov, ako sú Internet, ATM (16) a call centrá. BU Holandsko zamestnával približne 19 000 FTE. |
| --- | --- |

(51)

Prvý organizačný útvar, BU Holandsko, ponúkal služby retailového a komerčného bankovníctva prostredníctvom siete 510 pobočiek a 78 poradenských pobočiek a aj prostredníctvom alternatívnych kanálov, ako sú Internet, ATM (16) a call centrá. BU Holandsko zamestnával približne 19 000 FTE.

| (52) | V oblasti retailového bankovníctva mal BU Holandsko silnú klientsku sieť segmentovanú v oblasti „masový retail“ (viac ako [3,5 – 5] mil. klientov) a „prioritné bankovníctvo“ (viac ako [250 000 – 420 000] klientov) (17), v ktorom ponúkal široké spektrum produktov (ako sú sporenie, investície, hypotéky, poistenie, pôžičky prostredníctvom kreditných kariet a platobné služby). |
| --- | --- |

(52)

V oblasti retailového bankovníctva mal BU Holandsko silnú klientsku sieť segmentovanú v oblasti „masový retail“ (viac ako [3,5 – 5] mil. klientov) a „prioritné bankovníctvo“ (viac ako [250 000 – 420 000] klientov) (17), v ktorom ponúkal široké spektrum produktov (ako sú sporenie, investície, hypotéky, poistenie, pôžičky prostredníctvom kreditných kariet a platobné služby).

| (53) | V oblasti komerčného bankovníctva ABN AMRO N obsluhovala [300 000 – 400 000] klientov z radov MSP (18) a [9 000 – 21 000] väčších firemných klientov (hoci na základe podmienok dohody akcionárov konzorcia boli väčší klienti ABN AMRO Bank pripísaní RBS) so širokou ponukou produktov (ako sú úvery, správa platieb a hotovosti, sporenie, finančná správa, riadenie rizík a poistenia, komplexné finančné riešenia a produkty, lízing a faktoring). |
| --- | --- |

(53)

V oblasti komerčného bankovníctva ABN AMRO N obsluhovala [300 000 – 400 000] klientov z radov MSP (18) a [9 000 – 21 000] väčších firemných klientov (hoci na základe podmienok dohody akcionárov konzorcia boli väčší klienti ABN AMRO Bank pripísaní RBS) so širokou ponukou produktov (ako sú úvery, správa platieb a hotovosti, sporenie, finančná správa, riadenie rizík a poistenia, komplexné finančné riešenia a produkty, lízing a faktoring).

| (54) | Druhý organizačný útvar, BU privátne bankovníctvo, sa zameriaval na fyzické osoby s čistým investovateľným majetkom vo výške viac ako 1 milión EUR prostredníctvom rôznych produktov riadenia aktív a plánovania majetku. BU privátne bankovníctvo vybudoval dobre rozvinutú sieť prostredníctvom organického rastu v Holandsku a vo Francúzsku a prostredníctvom akvizícií v Nemecku (Delbrück Bethmann Maffei) a v Belgicku (Bank Corluy). BU privátne bankovníctvo zahŕňal aj spoločný podnik s francúzskou poisťovňou Neuflize Vie. |
| --- | --- |

(54)

Druhý organizačný útvar, BU privátne bankovníctvo, sa zameriaval na fyzické osoby s čistým investovateľným majetkom vo výške viac ako 1 milión EUR prostredníctvom rôznych produktov riadenia aktív a plánovania majetku. BU privátne bankovníctvo vybudoval dobre rozvinutú sieť prostredníctvom organického rastu v Holandsku a vo Francúzsku a prostredníctvom akvizícií v Nemecku (Delbrück Bethmann Maffei) a v Belgicku (Bank Corluy). BU privátne bankovníctvo zahŕňal aj spoločný podnik s francúzskou poisťovňou Neuflize Vie.

| (55) | Medzi podniky, ktoré holandský štát získal 3. októbra 2008, patrila aj medzinárodná skupina pre diamanty a šperky (International Diamond and Jewelry Group), ktorá je divíziou vyčlenenou pre spoločnosti zaoberajúce sa výrobou šperkov a obchodovaním s diamantmi. |
| --- | --- |

(55)

Medzi podniky, ktoré holandský štát získal 3. októbra 2008, patrila aj medzinárodná skupina pre diamanty a šperky (International Diamond and Jewelry Group), ktorá je divíziou vyčlenenou pre spoločnosti zaoberajúce sa výrobou šperkov a obchodovaním s diamantmi.

| (56) | ABN AMRO Z nezahŕňal prevádzkové aktíva, avšak okrem iného zahŕňal daňové aktíva, množstvo majetkových podielov (okrem iného v Saudi Hollandi Bank) a zostávajúce portfólio „private equity“. Pokiaľ ide o záväzky, existovalo ustanovenie vyrovnať záväzky voči ministerstvu spravodlivosti Spojených štátov amerických, ďalšie záväzky (týkajúce sa čiastočne zamestnancov) a medzipodnikové financovanie aktív spoločnosti. Ako sa uvádza v poznámke pod čiarou č. 11, podiel, ktorý v spoločnosti ABN AMRO Z vlastní holandský štát, predstavuje 33,81 %. |
| --- | --- |

(56)

ABN AMRO Z nezahŕňal prevádzkové aktíva, avšak okrem iného zahŕňal daňové aktíva, množstvo majetkových podielov (okrem iného v Saudi Hollandi Bank) a zostávajúce portfólio „private equity“. Pokiaľ ide o záväzky, existovalo ustanovenie vyrovnať záväzky voči ministerstvu spravodlivosti Spojených štátov amerických, ďalšie záväzky (týkajúce sa čiastočne zamestnancov) a medzipodnikové financovanie aktív spoločnosti. Ako sa uvádza v poznámke pod čiarou č. 11, podiel, ktorý v spoločnosti ABN AMRO Z vlastní holandský štát, predstavuje 33,81 %.

| (57) | Viaceré pro-forma základné finančné údaje ABN AMRO N sú zhrnuté v tabuľke 1:

  Tabuľka 1








  Základné finančné údaje ABN AMRO N (v miliónoch EUR) | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- |
| Čistý prevádzkový príjem (19) | 5 189 | 4 899 |
| Čistý zisk | 471 | (117) |
| Rentabilita vlastného kapitálu | 6,7 % | –2,7 % |
| Pomer nákladov k príjmom | 73 % | 77,5 % |
| Celkové aktíva | 183 539 | 202 084 |
| Vlastný kapitál spolu | 7 044 | 4 278 (20) |
| RWA (21) | 91 700 | 74 973 (22) |
| Pomer Tier 1 | 9,4 % | 10,2 % (23) |
| Pomer celkového kapitálu alebo pomer BIS | 12,6 % | 14,8 % |
| Stabilné financovanie/nelikvidné aktíva | 107 % | 110 % |
| Zdroj: ABN AMRO Bank NV, Annual Review 2009, ex ABN AMRO Z and private equity consolidation, but including New HBU. |

(57)

Viaceré pro-forma základné finančné údaje ABN AMRO N sú zhrnuté v tabuľke 1:

Tabuľka 1

Základné finančné údaje ABN AMRO N (v miliónoch EUR)

2008

2009

Čistý prevádzkový príjem (19)

5 189

4 899

Čistý zisk

471

(117)

Rentabilita vlastného kapitálu

6,7 %

–2,7 %

Pomer nákladov k príjmom

73 %

77,5 %

Celkové aktíva

183 539

202 084

Vlastný kapitál spolu

7 044

4 278 (20)

RWA (21)

91 700

74 973 (22)

Pomer Tier 1

9,4 %

10,2 % (23)

Pomer celkového kapitálu alebo pomer BIS

12,6 %

14,8 %

Stabilné financovanie/nelikvidné aktíva

107 %

110 %

Zdroj: ABN AMRO Bank NV, Annual Review 2009, ex ABN AMRO Z and private equity consolidation, but including New HBU.

| (58) | ABN AMRO N vykázala za rozpočtový rok 2009 stratu vo výške 117 mil. EUR. Strata bola spôsobená vyššími znehodnoteniami úverov, tlakom na úrokové marže, vyššími poplatkami súvisiacimi s holandským systémom ochrany vkladov a nákladmi na oddelenie a integráciu (24). Bez nákladov na oddelenie a integráciu by ABN AMRO N v roku 2009 dosiahla nízky čistý zisk vo výške 52 mil. EUR. |
| --- | --- |

(58)

ABN AMRO N vykázala za rozpočtový rok 2009 stratu vo výške 117 mil. EUR. Strata bola spôsobená vyššími znehodnoteniami úverov, tlakom na úrokové marže, vyššími poplatkami súvisiacimi s holandským systémom ochrany vkladov a nákladmi na oddelenie a integráciu (24). Bez nákladov na oddelenie a integráciu by ABN AMRO N v roku 2009 dosiahla nízky čistý zisk vo výške 52 mil. EUR.

2.2.2.   Fortis Bank Nederland (FBN)

| (59) | FBN sama o sebe bola štvrtou najväčšou bankou na holandskom trhu (po Rabobank, ING a ABN AMRO N, avšak pred SNS REAAL). |
| --- | --- |

(59)

FBN sama o sebe bola štvrtou najväčšou bankou na holandskom trhu (po Rabobank, ING a ABN AMRO N, avšak pred SNS REAAL).

| (60) | Holandský štát (a predtým Fortis SA/NV) vlastnil priamo 92,6 % FBN spolu s investičným nástrojom Fortis FBN(H) Preferred Investments BV, ktorý vlastní zvyšný podiel vo výške 7,4 % vo forme prioritných akcií. Holandský štát vlastnil 70 % akcií v tomto investičnom nástroji, pričom zvyšných 30 % bolo v rukách viacerých súkromných investorov (25). Súkromne vlastnené prioritné akcie mali nominálnu hodnotu 210 mil. EUR a (nekumulatívnu) dividendu vo výške 5,85 % (26). |
| --- | --- |

(60)

Holandský štát (a predtým Fortis SA/NV) vlastnil priamo 92,6 % FBN spolu s investičným nástrojom Fortis FBN(H) Preferred Investments BV, ktorý vlastní zvyšný podiel vo výške 7,4 % vo forme prioritných akcií. Holandský štát vlastnil 70 % akcií v tomto investičnom nástroji, pričom zvyšných 30 % bolo v rukách viacerých súkromných investorov (25). Súkromne vlastnené prioritné akcie mali nominálnu hodnotu 210 mil. EUR a (nekumulatívnu) dividendu vo výške 5,85 % (26).

| (61) | Činnosti FBN boli rozdelené do troch segmentov – retailové bankovníctvo, privátne bankovníctvo a obchodné bankovníctvo. |
| --- | --- |

(61)

Činnosti FBN boli rozdelené do troch segmentov – retailové bankovníctvo, privátne bankovníctvo a obchodné bankovníctvo.

| (62) | Činnosti retailového bankovníctva zahŕňali tradičné činnosti retailového bankovníctva (so sieťou 157 pobočiek, [2 – 3] mil. klientov a [20 000 – 60 000] klientov z radov MSP), ale aj Directbank (ktorá ponúkala hypotekárne riešenia prostredníctvom sprostredkovateľov) a produkty spotrebiteľského financovania a platobné karty Alfam a ICS. |
| --- | --- |

(62)

Činnosti retailového bankovníctva zahŕňali tradičné činnosti retailového bankovníctva (so sieťou 157 pobočiek, [2 – 3] mil. klientov a [20 000 – 60 000] klientov z radov MSP), ale aj Directbank (ktorá ponúkala hypotekárne riešenia prostredníctvom sprostredkovateľov) a produkty spotrebiteľského financovania a platobné karty Alfam a ICS.

| (63) | Privátne bankovníctvo sa rozvíjalo predovšetkým pod značkou Fortis Mees Pierson a ponúkalo služby správy majetku (realitné plánovanie, investície, pôžičky a poistenie) na segmentovanom základe [15 000 – 40 000] klientom v celom Holandsku. |
| --- | --- |

(63)

Privátne bankovníctvo sa rozvíjalo predovšetkým pod značkou Fortis Mees Pierson a ponúkalo služby správy majetku (realitné plánovanie, investície, pôžičky a poistenie) na segmentovanom základe [15 000 – 40 000] klientom v celom Holandsku.

| (64) | V oblasti obchodného bankovníctva rozlišovala spoločnosť FBN sedem rôznych poddivízií. V divízii „Komerčné bankovníctvo“ (1), mala 23 obchodných centier, ktoré ponúkali početné produkty spoločnostiam s obratom do 250 mil. EUR. Spoločnosti s obratom vyšším ako 250 mil. EUR, ako aj verejný sektor obsluhovala ďalšia divízia „Firemné a verejné bankovníctvo“ (2). Existovali aj divízie „Investičné bankovníctvo“ (3) (27), „Špecializované finančné služby“ (4) (28), „Energetika, komodity a doprava“ (5), „Globálne trhy a inštitucionálne bankovníctvo“ (6) (29) a „Zúčtovacie fondy a správa“ (7) (30). |
| --- | --- |

(64)

V oblasti obchodného bankovníctva rozlišovala spoločnosť FBN sedem rôznych poddivízií. V divízii „Komerčné bankovníctvo“ (1), mala 23 obchodných centier, ktoré ponúkali početné produkty spoločnostiam s obratom do 250 mil. EUR. Spoločnosti s obratom vyšším ako 250 mil. EUR, ako aj verejný sektor obsluhovala ďalšia divízia „Firemné a verejné bankovníctvo“ (2). Existovali aj divízie „Investičné bankovníctvo“ (3) (27), „Špecializované finančné služby“ (4) (28), „Energetika, komodity a doprava“ (5), „Globálne trhy a inštitucionálne bankovníctvo“ (6) (29) a „Zúčtovacie fondy a správa“ (7) (30).

| (65) | Viaceré základné finančné údaje spoločnosti FBN sú zhrnuté v tabuľke 2:

  Tabuľka 2










  Základné finančné údaje FBN
  (v miliónoch EUR) | 2006 | 2007 | 2008 (31) | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celkový prevádzkový príjem | 3 473 | 3 553 | 3 096 | 2 171 |
| Čistý zisk | 1 157 | 1 296 | –18 486 | 406 |
| Rentabilita vlastného kapitálu (norm.) (32) | 20,1 % | 8,9 % | 4,9 % | 0,7 % |
| Pomer nákladov k príjmom | 50,5 % | 54,2 % | 64,9 % | 84,2 % |
| Celkové aktíva | 209 749 | 272 378 | 184 203 | 189 785 |
| Vlastný kapitál spolu | 5 910 | 21 763 | 2 944 | 4 716 |
| RWA | 66 995 | 75 850 | 70 932 | 53 730 (33) |
| Pomer Tier 1 | 8,6 % | 11,2 % | 7,4 % | 12,5 % |
| Pomer celkového kapitálu | 10,5 % | 11,2 % | 11,2 % | 16,7 % |
| Pomer úverov ku vkladom | | 167 % | 237 % | 208 % |
| Zdroj: výročné správy FBN 2008/2009. |

(65)

Viaceré základné finančné údaje spoločnosti FBN sú zhrnuté v tabuľke 2:

Tabuľka 2

Základné finančné údaje FBN

(v miliónoch EUR)

2006

2007

2008 (31)

2009

Celkový prevádzkový príjem

3 473

3 553

3 096

2 171

Čistý zisk

1 157

1 296

–18 486

406

Rentabilita vlastného kapitálu (norm.) (32)

20,1 %

8,9 %

4,9 %

0,7 %

Pomer nákladov k príjmom

50,5 %

54,2 %

64,9 %

84,2 %

Celkové aktíva

209 749

272 378

184 203

189 785

Vlastný kapitál spolu

5 910

21 763

2 944

4 716

RWA

66 995

75 850

70 932

53 730 (33)

Pomer Tier 1

8,6 %

11,2 %

7,4 %

12,5 %

Pomer celkového kapitálu

10,5 %

11,2 %

11,2 %

16,7 %

Pomer úverov ku vkladom

167 %

237 %

208 %

Zdroj: výročné správy FBN 2008/2009.

| (66) | FBN zaznamenala v roku 2008 stratu vo výške 18,5 mld. EUR, táto strata však vo veľkom rozsahu súvisela s mimoriadnymi položkami. Spoločnosť bola povinná oznámiť čistú stratu svojej účasti v spoločnosti RFS Holdings vo výške 16,8 mld. EUR a jej predaj a takisto jej vznikla škoda vo výške 922 mil. EUR (bez daní) v jej divízii Prime Fund Solutions kvôli podvodu Madoff (34). Čistý východiskový zisk bez týchto prvkov dosiahol 604 mil. EUR a bol takmer výhradne realizovaný v prvom polroku 2008. |
| --- | --- |

(66)

FBN zaznamenala v roku 2008 stratu vo výške 18,5 mld. EUR, táto strata však vo veľkom rozsahu súvisela s mimoriadnymi položkami. Spoločnosť bola povinná oznámiť čistú stratu svojej účasti v spoločnosti RFS Holdings vo výške 16,8 mld. EUR a jej predaj a takisto jej vznikla škoda vo výške 922 mil. EUR (bez daní) v jej divízii Prime Fund Solutions kvôli podvodu Madoff (34). Čistý východiskový zisk bez týchto prvkov dosiahol 604 mil. EUR a bol takmer výhradne realizovaný v prvom polroku 2008.

| (67) | FBN dosiahla v roku 2009 čistý zisk vo výške 406 mil. EUR, ku ktorému pomohli dva mimoriadne výnosy (362,5 mil. EUR vo forme hotovostného vyrovnania s Fortis Capital Company) a vrátenie rezerv súvisiacich s podvodom Madoff vo výške 16 mil. EUR. Čistý východiskový zisk klesol na 27 mil. EUR (35) (zo 604 mil. EUR v roku 2008). |
| --- | --- |

(67)

FBN dosiahla v roku 2009 čistý zisk vo výške 406 mil. EUR, ku ktorému pomohli dva mimoriadne výnosy (362,5 mil. EUR vo forme hotovostného vyrovnania s Fortis Capital Company) a vrátenie rezerv súvisiacich s podvodom Madoff vo výške 16 mil. EUR. Čistý východiskový zisk klesol na 27 mil. EUR (35) (zo 604 mil. EUR v roku 2008).

2.2.3.   ABN AMRO Group

| (68) | ABN AMRO Group, ktorá vznikla zlúčením FBN a ABN AMRO Bank (teda činností ABN AMRO N) 1. júla 2010, zoskupuje všetky činnosti FBN a ABN AMRO N v dvoch oddelených BU, „Retailové a privátne bankovníctvo“ a „Komerčné a obchodné bankovníctvo“. Skupina mala v roku 2008 pro-forma prevádzkový zisk vo výške 7,15 mld. EUR a pro-forma celkové aktíva vo výške 360 mld. EUR. Podľa posledných údajov (36) bolo celkové vlastné imanie ABN AMRO Group podľa IFRS (37) vo výške 11,7 mld. EUR. |
| --- | --- |

(68)

ABN AMRO Group, ktorá vznikla zlúčením FBN a ABN AMRO Bank (teda činností ABN AMRO N) 1. júla 2010, zoskupuje všetky činnosti FBN a ABN AMRO N v dvoch oddelených BU, „Retailové a privátne bankovníctvo“ a „Komerčné a obchodné bankovníctvo“. Skupina mala v roku 2008 pro-forma prevádzkový zisk vo výške 7,15 mld. EUR a pro-forma celkové aktíva vo výške 360 mld. EUR. Podľa posledných údajov (36) bolo celkové vlastné imanie ABN AMRO Group podľa IFRS (37) vo výške 11,7 mld. EUR.

| (69) | ABN AMRO Group je dobre diverzifikovaná s prevádzkovým ziskom vo výške 4,2 mld. EUR v prípade „Retailového a privátneho bankovníctva“ a s prevádzkovým ziskom vo výške 2,8 mld. EUR v prípade „Komerčného a obchodného bankovníctva“. Geograficky má väčšina výnosov skupiny ABN AMRO (konkrétne [65 – 95] % celkových výnosov) pôvod v Holandsku. |
| --- | --- |

(69)

ABN AMRO Group je dobre diverzifikovaná s prevádzkovým ziskom vo výške 4,2 mld. EUR v prípade „Retailového a privátneho bankovníctva“ a s prevádzkovým ziskom vo výške 2,8 mld. EUR v prípade „Komerčného a obchodného bankovníctva“. Geograficky má väčšina výnosov skupiny ABN AMRO (konkrétne [65 – 95] % celkových výnosov) pôvod v Holandsku.

| (70) | V prípade „retailového a privátneho bankovníctva“ má integrovaná skupina ABN AMRO Group podiel na trhu [15 – 20] % v prípade „masového retailu“ a [15 – 20] % (38) v prípade „prioritného bankovníctva“ (39), čím sa stáva treťou najväčšou na holandskom bankovom trhu z hľadiska podielu na trhu. V oblasti privátneho bankovníctva (pod značkou ABN AMRO Mees Pierson) je ABN AMRO Group zďaleka najväčšou na holandskom trhu s trhovým podielom približne [30 – 40] % (40). V prípade „komerčného a obchodného bankovníctva“ je trhový podiel skupiny ABN AMRO Group okolo [15 – 25] % (41). |
| --- | --- |

(70)

V prípade „retailového a privátneho bankovníctva“ má integrovaná skupina ABN AMRO Group podiel na trhu [15 – 20] % v prípade „masového retailu“ a [15 – 20] % (38) v prípade „prioritného bankovníctva“ (39), čím sa stáva treťou najväčšou na holandskom bankovom trhu z hľadiska podielu na trhu. V oblasti privátneho bankovníctva (pod značkou ABN AMRO Mees Pierson) je ABN AMRO Group zďaleka najväčšou na holandskom trhu s trhovým podielom približne [30 – 40] % (40). V prípade „komerčného a obchodného bankovníctva“ je trhový podiel skupiny ABN AMRO Group okolo [15 – 25] % (41).

| (71) | ABN AMRO Group už nezahŕňa nový HBU a faktoringové činnosti IFN, ktoré boli 1. apríla 2010 zrušené v rámci nápravných opatrení súvisiacich s koncentráciou. |
| --- | --- |

(71)

ABN AMRO Group už nezahŕňa nový HBU a faktoringové činnosti IFN, ktoré boli 1. apríla 2010 zrušené v rámci nápravných opatrení súvisiacich s koncentráciou.

| (72) | V rámci procesu reštrukturalizácie boli predané aj dve malé divízie FBN [konkrétne Intertrust a Prime Fund Solutions (ďalej len „PFS“)] a už nie sú súčasťou ABN AMRO Group. |
| --- | --- |

(72)

V rámci procesu reštrukturalizácie boli predané aj dve malé divízie FBN [konkrétne Intertrust a Prime Fund Solutions (ďalej len „PFS“)] a už nie sú súčasťou ABN AMRO Group.

| (73) | FBN (a jej partner Banque Générale du Luxembursko (ďalej len „BGL“) (42) predala v septembri 2009 Intertrust špecialistovi v oblasti „private equity“, spoločnosti Waterland. Intertrust je jedným z najväčších aktérov v oblasti globálnej poručníckej a firemnej správy. Zamestnáva 1 000 odborníkov v 19 krajinách a má prevádzkový zisk vo výške [...] mil. EUR a RWA [...] mil. EUR. |
| --- | --- |

(73)

FBN (a jej partner Banque Générale du Luxembursko (ďalej len „BGL“) (42) predala v septembri 2009 Intertrust špecialistovi v oblasti „private equity“, spoločnosti Waterland. Intertrust je jedným z najväčších aktérov v oblasti globálnej poručníckej a firemnej správy. Zamestnáva 1 000 odborníkov v 19 krajinách a má prevádzkový zisk vo výške [...] mil. EUR a RWA [...] mil. EUR.

| (74) | FBN v máji 2010 oznámila aj predaj divízie PFS v prospech Credit Suisse. PFS poskytuje služby fondov pre alternatívne oblasti správy aktív vrátane napríklad správy, bankovníctva, úschovy a financovania. Jej klientmi sú manažéri malých podnikov, ale aj veľké globálne inštitúcie, ako sú penzijné fondy a štátne investičné fondy. PFS bola zodpovedná za 922 mil. EUR rezerv po zdanení súvisiacich s podvodom Madoff, ktorý FBN zaznamenala v roku 2008. PFS má príjem vo výške [...] mil. EUR a RWA vo výške [...] mil. EUR. |
| --- | --- |

(74)

FBN v máji 2010 oznámila aj predaj divízie PFS v prospech Credit Suisse. PFS poskytuje služby fondov pre alternatívne oblasti správy aktív vrátane napríklad správy, bankovníctva, úschovy a financovania. Jej klientmi sú manažéri malých podnikov, ale aj veľké globálne inštitúcie, ako sú penzijné fondy a štátne investičné fondy. PFS bola zodpovedná za 922 mil. EUR rezerv po zdanení súvisiacich s podvodom Madoff, ktorý FBN zaznamenala v roku 2008. PFS má príjem vo výške [...] mil. EUR a RWA vo výške [...] mil. EUR.

| (75) | ABN AMRO Group uverejnila 4. marca 2011 výsledky za rozpočtový rok 2010, ktoré ukazujú čistú stratu vo výške 414 mil. EUR. ABN AMRO Group vykazovala bez nákladov na oddelenie a integráciu východiskový zisk vo výške 1 077 mil. EUR. K 31. decembru 2010 predstavoval ukazovateľ základného kapitálu Tier 1 v rámci ABN AMRO Group 10,4 %, kapitál Tier 1 predstavoval 12,8 % a pomer celkového kapitálu 16,6 %. Po konzultácii s holandským štátom zaviedla ABN AMRO Group dividendovú politiku zameranú na výplatu dividend vo výške 40 % vykázaného ročného zisku. |
| --- | --- |

(75)

ABN AMRO Group uverejnila 4. marca 2011 výsledky za rozpočtový rok 2010, ktoré ukazujú čistú stratu vo výške 414 mil. EUR. ABN AMRO Group vykazovala bez nákladov na oddelenie a integráciu východiskový zisk vo výške 1 077 mil. EUR. K 31. decembru 2010 predstavoval ukazovateľ základného kapitálu Tier 1 v rámci ABN AMRO Group 10,4 %, kapitál Tier 1 predstavoval 12,8 % a pomer celkového kapitálu 16,6 %. Po konzultácii s holandským štátom zaviedla ABN AMRO Group dividendovú politiku zameranú na výplatu dividend vo výške 40 % vykázaného ročného zisku.

2.3.   Opis plánu reštrukturalizácie z decembra 2009 a aktualizovaného plánu reštrukturalizácie z novembra 2010

| (76) | Holandský štát poskytol 4. decembra 2009 Komisii plán reštrukturalizácie z decembra 2009. Ďalšie informácie boli poskytnuté v marci 2010 (43). Koncentrácia FBN a ABN AMRO N má zásadný význam pre podnikateľskú koncepciu navrhnutú v pláne reštrukturalizácie z decembra 2009. ABN AMRO Group, nová banka vzniknutá na základe plánu reštrukturalizácie z decembra 2009, sa zameria na stredný segment trhu v Holandsku (44) a bude aktívna v oblasti „retailového a privátneho bankovníctva“ a „komerčného a obchodného bankovníctva“. |
| --- | --- |

(76)

Holandský štát poskytol 4. decembra 2009 Komisii plán reštrukturalizácie z decembra 2009. Ďalšie informácie boli poskytnuté v marci 2010 (43). Koncentrácia FBN a ABN AMRO N má zásadný význam pre podnikateľskú koncepciu navrhnutú v pláne reštrukturalizácie z decembra 2009. ABN AMRO Group, nová banka vzniknutá na základe plánu reštrukturalizácie z decembra 2009, sa zameria na stredný segment trhu v Holandsku (44) a bude aktívna v oblasti „retailového a privátneho bankovníctva“ a „komerčného a obchodného bankovníctva“.

| (77) | Plán reštrukturalizácie z decembra 2009 vychádza z predpokladu, že kapitálové potreby nesúviseli s východiskovou výkonnosťou FBN a ABN AMRO N, ale skôr s potrebou financovať ich príslušné oddelenie od materských spoločností a očakávané náklady na integráciu v rámci koncentrácie. |
| --- | --- |

(77)

Plán reštrukturalizácie z decembra 2009 vychádza z predpokladu, že kapitálové potreby nesúviseli s východiskovou výkonnosťou FBN a ABN AMRO N, ale skôr s potrebou financovať ich príslušné oddelenie od materských spoločností a očakávané náklady na integráciu v rámci koncentrácie.

| (78) | Podľa porovnávacieho scenára bez štátnej pomoci sa v pláne reštrukturalizácie z decembra 2009 pripúšťa, že bez koordinovaného úsilia vlád Beneluxu by sa Fortis SA/NV zrútila, čo by stiahlo dolu aj FBN a ABN AMRO N. |
| --- | --- |

(78)

Podľa porovnávacieho scenára bez štátnej pomoci sa v pláne reštrukturalizácie z decembra 2009 pripúšťa, že bez koordinovaného úsilia vlád Beneluxu by sa Fortis SA/NV zrútila, čo by stiahlo dolu aj FBN a ABN AMRO N.

| (79) | Plán reštrukturalizácie z decembra 2009 obsahuje finančné prognózy na obdobie 2009 – 2012 s rozčlenením divízií na retailové bankovníctvo, privátne bankovníctvo NL, medzinárodné privátne bankovníctvo a komerčné a obchodné bankovníctvo. ABN AMRO osobitne pre rok 2012 vypočítala aj zisk „pri miere rozbehu“, ktorý nezahŕňa náklady na prechod a predpokladá sa pri ňom, že nákladové synergie sa už tvorili celý rok. Tieto prognózy boli poskytnuté pre základný scenár a najhorší scenár. |
| --- | --- |

(79)

Plán reštrukturalizácie z decembra 2009 obsahuje finančné prognózy na obdobie 2009 – 2012 s rozčlenením divízií na retailové bankovníctvo, privátne bankovníctvo NL, medzinárodné privátne bankovníctvo a komerčné a obchodné bankovníctvo. ABN AMRO osobitne pre rok 2012 vypočítala aj zisk „pri miere rozbehu“, ktorý nezahŕňa náklady na prechod a predpokladá sa pri ňom, že nákladové synergie sa už tvorili celý rok. Tieto prognózy boli poskytnuté pre základný scenár a najhorší scenár.

| (80) | Holandský štát 8. novembra 2010 aktualizoval finančné prognózy v pláne reštrukturalizácie z decembra 2009 na obdobie do roku 2012, pričom do plánu reštrukturalizácie z novembra 2010 zahrnul dodatočné prognózy na rok 2013. |
| --- | --- |

(80)

Holandský štát 8. novembra 2010 aktualizoval finančné prognózy v pláne reštrukturalizácie z decembra 2009 na obdobie do roku 2012, pričom do plánu reštrukturalizácie z novembra 2010 zahrnul dodatočné prognózy na rok 2013.

| (81) | V základnom scenári holandský štát vychádza z predpokladu, že objemy obchodov porastú v súlade s infláciou. Predpokladá sa, že osobné náklady sa zvýšia o [1 – 6] % ročne a ostatné náklady miernejším tempom o [1 – 5] % ročne. Holandský štát takisto predpokladá, že rezervy na straty pri úveroch ABN AMRO Group sa začnú znižovať z vysokej úrovne zaznamenanej v roku 2009. |
| --- | --- |

(81)

V základnom scenári holandský štát vychádza z predpokladu, že objemy obchodov porastú v súlade s infláciou. Predpokladá sa, že osobné náklady sa zvýšia o [1 – 6] % ročne a ostatné náklady miernejším tempom o [1 – 5] % ročne. Holandský štát takisto predpokladá, že rezervy na straty pri úveroch ABN AMRO Group sa začnú znižovať z vysokej úrovne zaznamenanej v roku 2009.

| (82) | Podľa základného scenára v pláne reštrukturalizácie z novembra 2010 ABN AMRO Group dosiahne negatívny čistý výsledok vo výške [...] mil. EUR v roku 2010, a od roku 2011 začne byť opäť v zisku (t. j. zisk vo výške [...] mil. EUR v roku 2011). |
| --- | --- |

(82)

Podľa základného scenára v pláne reštrukturalizácie z novembra 2010 ABN AMRO Group dosiahne negatívny čistý výsledok vo výške [...] mil. EUR v roku 2010, a od roku 2011 začne byť opäť v zisku (t. j. zisk vo výške [...] mil. EUR v roku 2011).

| (83) | Očakáva sa, že v rokoch 2012 a 2013 sa čistý zisk ABN AMRO Group zvýši na [...] mil. EUR v roku 2012 a [...] mil. EUR v roku 2013, čo bude znamenať rentabilitu vlastného kapitálu (45) (ďalej len „RoE“, Return on Equity) vo výške približne [...] %. Zvýšenie ziskovosti ABN AMRO Group je podmienené lepším prevádzkovým ziskom (ktorý by sa mal zlepšiť po slabom výsledku za rok 2009), programom znižovania nákladov (ktorý by mal pri rovnomernej rýchlosti znížiť náklady o 1,1 mld. EUR pred zdanením ročne) a normalizáciou rezerv na úverové straty po dosiahnutí vrcholu v roku 2009. Plánuje sa, že pomer nákladov k výnosom ABN AMRO Group v roku 2013 bude [...] %. |
| --- | --- |

(83)

Očakáva sa, že v rokoch 2012 a 2013 sa čistý zisk ABN AMRO Group zvýši na [...] mil. EUR v roku 2012 a [...] mil. EUR v roku 2013, čo bude znamenať rentabilitu vlastného kapitálu (45) (ďalej len „RoE“, Return on Equity) vo výške približne [...] %. Zvýšenie ziskovosti ABN AMRO Group je podmienené lepším prevádzkovým ziskom (ktorý by sa mal zlepšiť po slabom výsledku za rok 2009), programom znižovania nákladov (ktorý by mal pri rovnomernej rýchlosti znížiť náklady o 1,1 mld. EUR pred zdanením ročne) a normalizáciou rezerv na úverové straty po dosiahnutí vrcholu v roku 2009. Plánuje sa, že pomer nákladov k výnosom ABN AMRO Group v roku 2013 bude [...] %.

| (84) | Základný scenár

  Tabuľka 3 | 2009 (Skutočnosť) | 2010 (O (46)) | 2011 (O) | 2012 (O) | 2012 miera rozbehu (O) | 2013 (O) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prevádzkové výnosy | 7 039 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Čisté úrokové výnosy | 4 528 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Čisté výnosy z poplatkov a provízií | 1 933 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ostatné výnosy | 849 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Prevádzkové náklady | –5 568 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Prev. náklady – podnikanie bez zmien | –5 258 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Prev. náklady – prechod | – 310 | [...] | [...] | [...] | | |
| Prevádzkový výsledok | 1 471 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Znehodnotenie úverov | –1 585 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Zisk pred zdanením | – 114 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Dane a menšinové účasti | 45 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Čistý zisk | –68 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Východiskový čistý zisk


  (bez nákladov na prechod) | 163 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(84)

Základný scenár

Tabuľka 3

2009 (Skutočnosť)

2010 (O (46))

2011 (O)

2012 (O)

2012 miera rozbehu (O)

2013 (O)

Prevádzkové výnosy

7 039

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Čisté úrokové výnosy

4 528

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Čisté výnosy z poplatkov a provízií

1 933

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ostatné výnosy

849

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Prevádzkové náklady

–5 568

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Prev. náklady – podnikanie bez zmien

–5 258

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Prev. náklady – prechod

– 310

[...]

[...]

[...]

Prevádzkový výsledok

1 471

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Znehodnotenie úverov

–1 585

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Zisk pred zdanením

– 114

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Dane a menšinové účasti

45

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Čistý zisk

–68

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Východiskový čistý zisk

(bez nákladov na prechod)

163

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (85) | Pri najhoršom scenári v pláne reštrukturalizácie z novembra 2010 holandský štát vychádzal z konzervatívnejších predpokladov ako v základnom scenári. Použil úrokové marže, ktoré boli o 7,5 % nižšie ako v základnom scenári, opatrnejšie prognózy v prípade provízií a poplatkov (rast o 4 % ročne oproti 7 % v základnom scenári), nižšie synergie (vplyv – [...] mil. EUR na zisk v roku 2013) a o 15 % nižšiu mieru návratnosti rezerv na úverové straty (vplyv – EUR [...] mil. EUR na zisk v roku 2013). |
| --- | --- |

(85)

Pri najhoršom scenári v pláne reštrukturalizácie z novembra 2010 holandský štát vychádzal z konzervatívnejších predpokladov ako v základnom scenári. Použil úrokové marže, ktoré boli o 7,5 % nižšie ako v základnom scenári, opatrnejšie prognózy v prípade provízií a poplatkov (rast o 4 % ročne oproti 7 % v základnom scenári), nižšie synergie (vplyv – [...] mil. EUR na zisk v roku 2013) a o 15 % nižšiu mieru návratnosti rezerv na úverové straty (vplyv – EUR [...] mil. EUR na zisk v roku 2013).

| (86) | Aj keby tieto konzervatívnejšie hodnoty viedli k nižším výsledkom, ABN AMRO Group by bola stále schopná dosiahnuť zisk. Podľa najhoršieho scenára sa predpokladá východiskový čistý zisk vo výške [...] mil. EUR v roku 2012 a [...] mil. EUR v roku 2013 (oproti [...] mil. EUR a [...] mil. EUR podľa základného scenára). |
| --- | --- |

(86)

Aj keby tieto konzervatívnejšie hodnoty viedli k nižším výsledkom, ABN AMRO Group by bola stále schopná dosiahnuť zisk. Podľa najhoršieho scenára sa predpokladá východiskový čistý zisk vo výške [...] mil. EUR v roku 2012 a [...] mil. EUR v roku 2013 (oproti [...] mil. EUR a [...] mil. EUR podľa základného scenára).

| (87) | Holandský štát sa v pláne reštrukturalizácie z decembra 2009 dotkol aj svojej stratégie odchodu, pričom zdôraznil, že nemá v úmysle zostať dlhodobým investorom v ABN AMRO Group. |
| --- | --- |

(87)

Holandský štát sa v pláne reštrukturalizácie z decembra 2009 dotkol aj svojej stratégie odchodu, pričom zdôraznil, že nemá v úmysle zostať dlhodobým investorom v ABN AMRO Group.

| (88) | Listom z 20. augusta 2010 holandský štát poskytol Komisii ďalšie podrobnosti o svojej stratégii odchodu. Holandský štát objasnil, že uvažuje o investíciách v podobe IPO (47), ponecháva si však otvorené ďalšie možnosti, ako sú súkromný predaj investorovi alebo účastníkovi trhu. Holandský štát vo svojom liste z 20. augusta 2010 uvádza, že prvý podiel vo výške od [0 – 50] do [10 – 60] % by mohol byť k dispozícii pre IPO najskôr [...] a nasledovali by sekundárne ponuky na ďalších [0 – 50] až [10 – 60] % v roku 2015. Holandský štát chce získať späť svoje počiatočné investície zvýšené o náklady na financovanie vo výške [2 – 5] %. Zámerom holandského štátu je znížiť svoj podiel v ABN AMRO Group až do výšky [25 – 65] %, najlepšie do konca obdobia [2014 – 2018]. Napokon sa holandský štát zaviazal k úplnému odchodu. Konečné rozhodnutie o IPO zostáva na holandskom ministrovi financií a bude závisieť od trhových okolností, „pripravenosti“ ABN AMRO Group na IPO a očakávaných výnosov. Holandská vláda 24. januára 2011 uverejnila aj svoju stratégiu odchodu (48). |
| --- | --- |

(88)

Listom z 20. augusta 2010 holandský štát poskytol Komisii ďalšie podrobnosti o svojej stratégii odchodu. Holandský štát objasnil, že uvažuje o investíciách v podobe IPO (47), ponecháva si však otvorené ďalšie možnosti, ako sú súkromný predaj investorovi alebo účastníkovi trhu. Holandský štát vo svojom liste z 20. augusta 2010 uvádza, že prvý podiel vo výške od [0 – 50] do [10 – 60] % by mohol byť k dispozícii pre IPO najskôr [...] a nasledovali by sekundárne ponuky na ďalších [0 – 50] až [10 – 60] % v roku 2015. Holandský štát chce získať späť svoje počiatočné investície zvýšené o náklady na financovanie vo výške [2 – 5] %. Zámerom holandského štátu je znížiť svoj podiel v ABN AMRO Group až do výšky [25 – 65] %, najlepšie do konca obdobia [2014 – 2018]. Napokon sa holandský štát zaviazal k úplnému odchodu. Konečné rozhodnutie o IPO zostáva na holandskom ministrovi financií a bude závisieť od trhových okolností, „pripravenosti“ ABN AMRO Group na IPO a očakávaných výnosov. Holandská vláda 24. januára 2011 uverejnila aj svoju stratégiu odchodu (48).

| (89) | Plán reštrukturalizácie z decembra 2009 (aj aktualizovaný plán reštrukturalizácie z novembra 2010) ukazujú, že po vykonaní všetkých opatrení štátnej pomoci je ABN AMRO Group dostatočne kapitalizovaná. Počas obdobia reštrukturalizácie by mali plánované pomerové ukazovatele Tier 1 zostať dostatočne nad úrovňou [...] % v rokoch 2009 až 2012 a v roku 2013 sa ďalej zvýšiť na úroveň [...] %. |
| --- | --- |

(89)

Plán reštrukturalizácie z decembra 2009 (aj aktualizovaný plán reštrukturalizácie z novembra 2010) ukazujú, že po vykonaní všetkých opatrení štátnej pomoci je ABN AMRO Group dostatočne kapitalizovaná. Počas obdobia reštrukturalizácie by mali plánované pomerové ukazovatele Tier 1 zostať dostatočne nad úrovňou [...] % v rokoch 2009 až 2012 a v roku 2013 sa ďalej zvýšiť na úroveň [...] %.

| (90) | Holandský štát v pláne reštrukturalizácie z decembra 2009 uvádza, že ABN AMRO Group už odpredala rad podnikov. Okrem predaja nového HBU a IFN v rámci procesu nápravných opatrení súvisiacich s koncentráciou, spoločnosti ABN AMRO N a FBN predali aj Intertrust a PFS. |
| --- | --- |

(90)

Holandský štát v pláne reštrukturalizácie z decembra 2009 uvádza, že ABN AMRO Group už odpredala rad podnikov. Okrem predaja nového HBU a IFN v rámci procesu nápravných opatrení súvisiacich s koncentráciou, spoločnosti ABN AMRO N a FBN predali aj Intertrust a PFS.

| (91) | V porovnaní s ABN AMRO Group predstavujú Intertrust a PFS spoločne [0 – 5] % odhadovaných celkových prevádzkových výnosov, [0 – 5] % odhadovaných nákladov a [0 – 5] % odhadovaných RWA. |
| --- | --- |

(91)

V porovnaní s ABN AMRO Group predstavujú Intertrust a PFS spoločne [0 – 5] % odhadovaných celkových prevádzkových výnosov, [0 – 5] % odhadovaných nákladov a [0 – 5] % odhadovaných RWA.

| (92) | FBN počas procesu reštrukturalizácie pristúpila aj ku kúpe s cieľom odstrániť nevyrovnanosť v dôsledku rozpadu Fortis SA/NV. FBN bola zákonným vlastníkom organizačného útvaru pôsobiaceho v oblasti maklérstva, zúčtovania a úschovy a všetkých kancelárií spojených s týmto podnikaním s výnimkou kancelárie v Chicagu, ktorá zostala súčasťou Fortis Bank SA/NV. FBN s cieľom odstrániť túto nevyrovnanosť spojenú s oddelením kúpila 31. júla 2009 od Fortis Bank SA/NV pobočku Fortis Clearing Americas v Chicagu za cenu približne [...] mil. USD. |
| --- | --- |

(92)

FBN počas procesu reštrukturalizácie pristúpila aj ku kúpe s cieľom odstrániť nevyrovnanosť v dôsledku rozpadu Fortis SA/NV. FBN bola zákonným vlastníkom organizačného útvaru pôsobiaceho v oblasti maklérstva, zúčtovania a úschovy a všetkých kancelárií spojených s týmto podnikaním s výnimkou kancelárie v Chicagu, ktorá zostala súčasťou Fortis Bank SA/NV. FBN s cieľom odstrániť túto nevyrovnanosť spojenú s oddelením kúpila 31. júla 2009 od Fortis Bank SA/NV pobočku Fortis Clearing Americas v Chicagu za cenu približne [...] mil. USD.

2.4.   Opis opatrení

| (93) | Komisia s cieľom určiť jednotlivé opatrenia štátnej pomoci používa v tomto rozhodnutí rovnaké kódy listov ako vo svojom rozhodnutí z 5. februára 2010. |
| --- | --- |

(93)

Komisia s cieľom určiť jednotlivé opatrenia štátnej pomoci používa v tomto rozhodnutí rovnaké kódy listov ako vo svojom rozhodnutí z 5. februára 2010.

2.4.1.   Opatrenia, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie z 8. apríla 2009

| (94) | Dňa 3. októbra 2008 holandský štát odkúpil FBN (vrátane ABN AMRO N) od Fortis SA/NV za 12,8 mld. EUR (ďalej len „opatrenie X“). Komisia nezačala konanie v súvislosti s týmto opatrením, ktoré ako také neposkytovalo štátnu pomoc v prospech FBN, aj keď bolo súčasťou transakcie, na základe ktorej sa poskytovala štátna pomoc FBN (pozri odôvodnenie 32 rozhodnutia z 8. apríla 2009). |
| --- | --- |

(94)

Dňa 3. októbra 2008 holandský štát odkúpil FBN (vrátane ABN AMRO N) od Fortis SA/NV za 12,8 mld. EUR (ďalej len „opatrenie X“). Komisia nezačala konanie v súvislosti s týmto opatrením, ktoré ako také neposkytovalo štátnu pomoc v prospech FBN, aj keď bolo súčasťou transakcie, na základe ktorej sa poskytovala štátna pomoc FBN (pozri odôvodnenie 32 rozhodnutia z 8. apríla 2009).

| (95) | V čase kúpy FBN holandským štátom závisela FBN vo veľkej miere pri svojom financovaní od Fortis Bank SA/NV. S cieľom zabezpečiť úplné oddelenie FBN od Fortis Bank SA/NV musel holandský štát ukončiť vzťah financovania medzi FBN a Fortis Bank SA/NV. S cieľom ukončiť existujúce väzby holandský štát poskytol FBN 3. októbra 2008 krátkodobú facilitu likvidity vo výške 45 mld. EUR (ďalej len „opatrenie Y1“). Táto facilita likvidity umožnila FBN splatiť Fortis Bank SA/NV krátkodobé pôžičky vo výške 34 mld. EUR. Holandský štát takisto prebral miesto Fortis Bank SA/NV ako veriteľ v prípade dlhodobých pôžičiek FBN v nominálnej hodnote 16,1 mld. EUR v rámci tzv. „novácie“ (ďalej len „opatrenie Y2“) (49). |
| --- | --- |

(95)

V čase kúpy FBN holandským štátom závisela FBN vo veľkej miere pri svojom financovaní od Fortis Bank SA/NV. S cieľom zabezpečiť úplné oddelenie FBN od Fortis Bank SA/NV musel holandský štát ukončiť vzťah financovania medzi FBN a Fortis Bank SA/NV. S cieľom ukončiť existujúce väzby holandský štát poskytol FBN 3. októbra 2008 krátkodobú facilitu likvidity vo výške 45 mld. EUR (ďalej len „opatrenie Y1“). Táto facilita likvidity umožnila FBN splatiť Fortis Bank SA/NV krátkodobé pôžičky vo výške 34 mld. EUR. Holandský štát takisto prebral miesto Fortis Bank SA/NV ako veriteľ v prípade dlhodobých pôžičiek FBN v nominálnej hodnote 16,1 mld. EUR v rámci tzv. „novácie“ (ďalej len „opatrenie Y2“) (49).

| (96) | Krátkodobá facilita likvidity, na ktorú sa vzťahuje opatrenie Y1, zostala v platnosti až do konca júna 2009. Počas trvania platnosti tohto opatrenia sa odmeňovanie zmenilo niekoľkokrát. V období od 6. októbra 2008 do 23. októbra 2008 holandský štát poskytol FBN krátkodobé financovanie na báze EONIA (50) (pre jednodňové pôžičky v maximálnej výške 5 mld. EUR) alebo EURIBOR-u (51) (pre dlhodobú likviditu v maximálnej výške 40 mld. EUR) bez ďalšej dodatočnej marže. Po 23. októbri 2008 existovalo krátke obdobie (do 5. novembra 2008), počas ktorého holandský štát uplatňoval EONIA + 50 bázických bodov a EURIBOR + 50 bázických bodov. Počas tohto druhého obdobia stále platila dohoda pre maximálnu výšku 5 mld. EUR v prípade jednodňovej likvidity a 40 mld. EUR na dlhodobejšiu likviditu. V období od 5. novembra 2008 do 1. marca 2009 holandský štát zmenil odmeňovanie na EONIA + 25 bázických bodov pre jednodňové pôžičky, EURIBOR + 25 bázických bodov pre pôžičky so splatnosťou (52) kratšou ako 3 mesiace, EURIBOR + 50 bázických bodov úvery so splatnosťou dlhšou ako tri mesiace (53). Holandský štát po 1. marci 2009 vyvinul dvojstupňový systém podpory FBN s cieľom znížiť jej závislosť od štátu. Prvá tranža financovania (bez ohľadu na lehotu splatnosti) bola poskytnutá za EURIBOR + 25 bázických bodov, avšak po prekročení tejto hraničnej úrovne FBN mohla získať iba dodatočnú likviditu za EURIBOR + 50 bázických bodov (54). Výška celkovej facility likvidity a výška prvej hraničnej úrovne sa postupne znižovala. Holandský štát 9. júla 2009 informoval Komisiu, že FBN splatila všetky svoje krátkodobé pôžičky štátu. |
| --- | --- |

(96)

Krátkodobá facilita likvidity, na ktorú sa vzťahuje opatrenie Y1, zostala v platnosti až do konca júna 2009. Počas trvania platnosti tohto opatrenia sa odmeňovanie zmenilo niekoľkokrát. V období od 6. októbra 2008 do 23. októbra 2008 holandský štát poskytol FBN krátkodobé financovanie na báze EONIA (50) (pre jednodňové pôžičky v maximálnej výške 5 mld. EUR) alebo EURIBOR-u (51) (pre dlhodobú likviditu v maximálnej výške 40 mld. EUR) bez ďalšej dodatočnej marže. Po 23. októbri 2008 existovalo krátke obdobie (do 5. novembra 2008), počas ktorého holandský štát uplatňoval EONIA + 50 bázických bodov a EURIBOR + 50 bázických bodov. Počas tohto druhého obdobia stále platila dohoda pre maximálnu výšku 5 mld. EUR v prípade jednodňovej likvidity a 40 mld. EUR na dlhodobejšiu likviditu. V období od 5. novembra 2008 do 1. marca 2009 holandský štát zmenil odmeňovanie na EONIA + 25 bázických bodov pre jednodňové pôžičky, EURIBOR + 25 bázických bodov pre pôžičky so splatnosťou (52) kratšou ako 3 mesiace, EURIBOR + 50 bázických bodov úvery so splatnosťou dlhšou ako tri mesiace (53). Holandský štát po 1. marci 2009 vyvinul dvojstupňový systém podpory FBN s cieľom znížiť jej závislosť od štátu. Prvá tranža financovania (bez ohľadu na lehotu splatnosti) bola poskytnutá za EURIBOR + 25 bázických bodov, avšak po prekročení tejto hraničnej úrovne FBN mohla získať iba dodatočnú likviditu za EURIBOR + 50 bázických bodov (54). Výška celkovej facility likvidity a výška prvej hraničnej úrovne sa postupne znižovala. Holandský štát 9. júla 2009 informoval Komisiu, že FBN splatila všetky svoje krátkodobé pôžičky štátu.

| (97) | Dlhodobé pôžičky, ktoré holandský štát obnovil (opatrenie Y2), predstavovali 16,1 mld. EUR vrátane 8,15 mld. EUR kapitálu Tier 2 (z toho 3 mld. EUR nad rámec Tier 2) a 7,95 mld. EUR prioritných pôžičiek. |
| --- | --- |

(97)

Dlhodobé pôžičky, ktoré holandský štát obnovil (opatrenie Y2), predstavovali 16,1 mld. EUR vrátane 8,15 mld. EUR kapitálu Tier 2 (z toho 3 mld. EUR nad rámec Tier 2) a 7,95 mld. EUR prioritných pôžičiek.

| (98) | Dňa 24. decembra 2008 holandský štát odkúpil ABN AMRO N od FBN za 6,5 mld. EUR (ďalej len „opatrenie Z“). Holandský štát nezaplatil v hotovosti, za kúpu však zaplatil zrušením dlhodobého dlhu vo výške 6,5 mld. EUR, ktorý získal pri integrovaných transakciách z 3. októbra 2008 v rámci opatrenia Y2. Inými slovami, holandský štát sa vzdal pohľadávok vo výške 6,5 mld. EUR voči FBN, a týmto spôsobom zaplatil za ABN AMRO N (55). |
| --- | --- |

(98)

Dňa 24. decembra 2008 holandský štát odkúpil ABN AMRO N od FBN za 6,5 mld. EUR (ďalej len „opatrenie Z“). Holandský štát nezaplatil v hotovosti, za kúpu však zaplatil zrušením dlhodobého dlhu vo výške 6,5 mld. EUR, ktorý získal pri integrovaných transakciách z 3. októbra 2008 v rámci opatrenia Y2. Inými slovami, holandský štát sa vzdal pohľadávok vo výške 6,5 mld. EUR voči FBN, a týmto spôsobom zaplatil za ABN AMRO N (55).

2.4.2.   Opatrenia, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie z 5. februára 2010

| (99) | Niektoré z opatrení, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie z 5. februára 2010 (56), boli notifikované Komisii v júli 2009 a zvyšok v januári 2010. Holandský štát v júli 2009 notifikoval nástroj na zníženie kapitálovej úľavy alebo „CRI“ (ďalej len „opatrenie A“ s vplyvom na úľavu kapitálu vo výške 1,7 mld. EUR), povinné prevoditeľné cenné papiere („MCS“) vo výške 500 mil. EUR (ďalej len „opatrenie B1“) a druhú tranžu MCS vo výške 300 mil. EUR (ďalej len „opatrenie B2“). |
| --- | --- |

(99)

Niektoré z opatrení, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie z 5. februára 2010 (56), boli notifikované Komisii v júli 2009 a zvyšok v januári 2010. Holandský štát v júli 2009 notifikoval nástroj na zníženie kapitálovej úľavy alebo „CRI“ (ďalej len „opatrenie A“ s vplyvom na úľavu kapitálu vo výške 1,7 mld. EUR), povinné prevoditeľné cenné papiere („MCS“) vo výške 500 mil. EUR (ďalej len „opatrenie B1“) a druhú tranžu MCS vo výške 300 mil. EUR (ďalej len „opatrenie B2“).

| (100) | V januári 2010 holandský štát notifikoval ďalšie kapitálové opatrenia v hodnote 4,39 mld. EUR. Holandský štát schválil ďalšie nástroje MCS vo výške 2,28 mld. EUR na pokrytie dodatočných nákladov na oddelenie (780 mil. EUR, „opatrenie B3“), na pokrytie nedostatku kapitálu v dôsledku predaja nového HBU (300 mil. EUR, „opatrenie B4“) a na pokrytie nákladov na integráciu (1,2 mld. EUR, „opatrenia B5“). S cieľom zosúladiť kapitál Tier 1 so zákonnými požiadavkami holandský štát previedol aj kapitál Tier 2 spoločnosti FBN vo výške 1,35 mld. EUR, ktorý už vlastnil, do kapitálu Tier 1 („opatrenie C“). Holandský štát takisto vyplatil ostatným členom konzorcia 740 mil. EUR v hotovosti („opatrenie D“), ako bolo plánované v dohode akcionárov konzorcia s cieľom vyriešiť problémy, ktoré vznikli až v priebehu procesu oddelenia. Napokon, holandský štát poskytol aj záruku na krížové záväzky vyplývajúce z predaja nového HBU („opatrenie E“). |
| --- | --- |

(100)

V januári 2010 holandský štát notifikoval ďalšie kapitálové opatrenia v hodnote 4,39 mld. EUR. Holandský štát schválil ďalšie nástroje MCS vo výške 2,28 mld. EUR na pokrytie dodatočných nákladov na oddelenie (780 mil. EUR, „opatrenie B3“), na pokrytie nedostatku kapitálu v dôsledku predaja nového HBU (300 mil. EUR, „opatrenie B4“) a na pokrytie nákladov na integráciu (1,2 mld. EUR, „opatrenia B5“). S cieľom zosúladiť kapitál Tier 1 so zákonnými požiadavkami holandský štát previedol aj kapitál Tier 2 spoločnosti FBN vo výške 1,35 mld. EUR, ktorý už vlastnil, do kapitálu Tier 1 („opatrenie C“). Holandský štát takisto vyplatil ostatným členom konzorcia 740 mil. EUR v hotovosti („opatrenie D“), ako bolo plánované v dohode akcionárov konzorcia s cieľom vyriešiť problémy, ktoré vznikli až v priebehu procesu oddelenia. Napokon, holandský štát poskytol aj záruku na krížové záväzky vyplývajúce z predaja nového HBU („opatrenie E“).

| (101) | Holandský štát predal úverové zabezpečenie prostredníctvom CDS na holandské hypotekárne portfólio ABN AMRO N, ktoré predstavovalo približne [30 – 80] % celkového portfólia tuzemských úverov ABN AMRO N. Toto opatrenie malo za následok zníženie rizikovo vážených aktív ABN AMRO N. |
| --- | --- |

(101)

Holandský štát predal úverové zabezpečenie prostredníctvom CDS na holandské hypotekárne portfólio ABN AMRO N, ktoré predstavovalo približne [30 – 80] % celkového portfólia tuzemských úverov ABN AMRO N. Toto opatrenie malo za následok zníženie rizikovo vážených aktív ABN AMRO N.

| (102) | Ako odmenu za úverové zabezpečenie holandský štát dostal ročný poplatok vo výške 51,5 bázických bodov (vypočítaný ako podiel z hodnoty portfólia na začiatku každého vykazovaného obdobia). |
| --- | --- |

(102)

Ako odmenu za úverové zabezpečenie holandský štát dostal ročný poplatok vo výške 51,5 bázických bodov (vypočítaný ako podiel z hodnoty portfólia na začiatku každého vykazovaného obdobia).

| (103) | Tento poplatok sa vypočítal pri použití metodiky výpočtu nákladov na základe ekvivalentu kapitálu. Holandský štát určil, koľko kapitálu ABN AMRO N môže uvoľniť v dôsledku nástroja kapitálovej úľavy (t. j. 1,7 mld. EUR na základe požiadaviek Bazileja I, ktoré sa stále uplatňovali v čase realizácie dohody o CRI), a následne vypočítal výnos vo výške 10 % z tohto zníženia kapitálových požiadaviek (a to o 10 % z 1,7 mld. EUR), čo zodpovedalo 51,5 bázickým bodom z počiatočnej hodnoty portfólia vo výške 34,5 mld. EUR. |
| --- | --- |

(103)

Tento poplatok sa vypočítal pri použití metodiky výpočtu nákladov na základe ekvivalentu kapitálu. Holandský štát určil, koľko kapitálu ABN AMRO N môže uvoľniť v dôsledku nástroja kapitálovej úľavy (t. j. 1,7 mld. EUR na základe požiadaviek Bazileja I, ktoré sa stále uplatňovali v čase realizácie dohody o CRI), a následne vypočítal výnos vo výške 10 % z tohto zníženia kapitálových požiadaviek (a to o 10 % z 1,7 mld. EUR), čo zodpovedalo 51,5 bázickým bodom z počiatočnej hodnoty portfólia vo výške 34,5 mld. EUR.

| (104) | ABN AMRO N každý rok držala tranžu prvej straty vo výške 20 bázických bodov (vypočítanú ako percento z počiatočnej hodnoty portfólia). |
| --- | --- |

(104)

ABN AMRO N každý rok držala tranžu prvej straty vo výške 20 bázických bodov (vypočítanú ako percento z počiatočnej hodnoty portfólia).

| (105) | ABN AMRO N držala vertikálny podiel zostávajúceho rizika v rozsahu 5 %. |
| --- | --- |

(105)

ABN AMRO N držala vertikálny podiel zostávajúceho rizika v rozsahu 5 %.

| (106) | Ocenenie nástroja úverového zabezpečenia by sa nemalo upravovať po tom, ako ABN AMRO N plne prijala kapitálové požiadavky podľa Bazileja II, hoci by tak bol vplyv CRI na zníženie kapitálu podstatne nižší. |
| --- | --- |

(106)

Ocenenie nástroja úverového zabezpečenia by sa nemalo upravovať po tom, ako ABN AMRO N plne prijala kapitálové požiadavky podľa Bazileja II, hoci by tak bol vplyv CRI na zníženie kapitálu podstatne nižší.

| (107) | Zmluva o CDS mala v zásade platnosť sedem rokov, ABN AMRO N však mala nákupnú opciu s možnosťou vypovedať zmluvu v určité vopred stanovené referenčné termíny (napríklad október 2010, január 2011 a január 2012) (57). |
| --- | --- |

(107)

Zmluva o CDS mala v zásade platnosť sedem rokov, ABN AMRO N však mala nákupnú opciu s možnosťou vypovedať zmluvu v určité vopred stanovené referenčné termíny (napríklad október 2010, január 2011 a január 2012) (57).

| (108) | Podľa CSA museli traja partneri konzorcia zabezpečiť, že ABN AMRO Z zostane dostatočne kapitalizovaná. Holandský štát mal v tejto súvislosti prispieť sumou 2,2 mld. EUR na nedostatočný kapitál ABN AMRO Z. Cieľom CRI bolo umožniť, aby sa ABN AMRO N mohla podieľať na tomto príspevku vo výške 2,2 mld. EUR v prospech ABN AMRO Z. |
| --- | --- |

(108)

Podľa CSA museli traja partneri konzorcia zabezpečiť, že ABN AMRO Z zostane dostatočne kapitalizovaná. Holandský štát mal v tejto súvislosti prispieť sumou 2,2 mld. EUR na nedostatočný kapitál ABN AMRO Z. Cieľom CRI bolo umožniť, aby sa ABN AMRO N mohla podieľať na tomto príspevku vo výške 2,2 mld. EUR v prospech ABN AMRO Z.

| (109) | Holandský štát uprednostnil netradičné riešenie v podobe nástroja kapitálovej úľavy (CRI) pred tradičným zvýšením kapitálu, pretože pred oddelením nemohol účelovo vyhradiť kapitálové príspevky v ABN AMRO Bank. Inými slovami, keďže ABN AMRO N nebola samostatným právnym subjektom, z kapitálovej injekcie v ABN AMRO Bank mohli mať prospech aj ďalší dvaja členovia konzorcia. Takýto postup by mal vážne dôsledky najmä v situáciách vyššej núdze. |
| --- | --- |

(109)

Holandský štát uprednostnil netradičné riešenie v podobe nástroja kapitálovej úľavy (CRI) pred tradičným zvýšením kapitálu, pretože pred oddelením nemohol účelovo vyhradiť kapitálové príspevky v ABN AMRO Bank. Inými slovami, keďže ABN AMRO N nebola samostatným právnym subjektom, z kapitálovej injekcie v ABN AMRO Bank mohli mať prospech aj ďalší dvaja členovia konzorcia. Takýto postup by mal vážne dôsledky najmä v situáciách vyššej núdze.

| (110) | Po uskutočnení rozdelenia sa ABN AMRO N stala samostatným právnym subjektom (nová ABN AMRO Bank). Holandský štát naďalej niesol na základe CSA zodpovednosť doplniť nedostatok kapitálu ABN AMRO Z vo výške 2,2 mld. EUR. Holandský štát rozhodol, že ABN AMRO N by mala používať hotovosť z nástrojov MCS (konkrétne opatrenie B3, pretože súviselo s obozretným rozpätím vo výške 500 mil. EUR a opatrenie B5 vo výške 1,2 mld. EUR) s cieľom poskytnúť ABN AMRO Z kapitálovú injekciu vo výške 1,7 mld. EUR, zatiaľ čo stále udržiaval CRI v novej ABN AMRO Bank na pokrytie nákladov na obozretné rozpätie vo výške 500 mil. EUR a nákladov na integráciu vo výške 1,2 mld. EUR. |
| --- | --- |

(110)

Po uskutočnení rozdelenia sa ABN AMRO N stala samostatným právnym subjektom (nová ABN AMRO Bank). Holandský štát naďalej niesol na základe CSA zodpovednosť doplniť nedostatok kapitálu ABN AMRO Z vo výške 2,2 mld. EUR. Holandský štát rozhodol, že ABN AMRO N by mala používať hotovosť z nástrojov MCS (konkrétne opatrenie B3, pretože súviselo s obozretným rozpätím vo výške 500 mil. EUR a opatrenie B5 vo výške 1,2 mld. EUR) s cieľom poskytnúť ABN AMRO Z kapitálovú injekciu vo výške 1,7 mld. EUR, zatiaľ čo stále udržiaval CRI v novej ABN AMRO Bank na pokrytie nákladov na obozretné rozpätie vo výške 500 mil. EUR a nákladov na integráciu vo výške 1,2 mld. EUR.

| (111) | ABN AMRO Bank a holandský štát 15. októbra 2010 oznámili, že CRI bude ukončený 30. októbra 2010. V skutočnosti, keďže ABN AMRO Bank medzitým zaviedla požiadavky podľa Bazileja II, CRI sa stal menej zaujímavý a menej potrebný (58). |
| --- | --- |

(111)

ABN AMRO Bank a holandský štát 15. októbra 2010 oznámili, že CRI bude ukončený 30. októbra 2010. V skutočnosti, keďže ABN AMRO Bank medzitým zaviedla požiadavky podľa Bazileja II, CRI sa stal menej zaujímavý a menej potrebný (58).

| (112) | Keďže CRI nestačil na pokrytie celého chýbajúceho kapitálu ABN AMRO Z vo výške 2,2 mld. EUR, holandský štát poskytol ďalší kapitál ABN AMRO Bank prostredníctvom povinných prevoditeľných cenných papierov (MCS). |
| --- | --- |

(112)

Keďže CRI nestačil na pokrytie celého chýbajúceho kapitálu ABN AMRO Z vo výške 2,2 mld. EUR, holandský štát poskytol ďalší kapitál ABN AMRO Bank prostredníctvom povinných prevoditeľných cenných papierov (MCS).

| (113) | Tieto MCS boli kvalifikované ako hybridný kapitál Tier 1, mali kupón vo výške 10 % a automaticky sa previedli na akcie ABN AMRO II v čase oddelenia ABN AMRO N od ABN AMRO Bank. Od tohto okamihu sa kvalifikovali ako kapitál Tier 1. Prevod sa uskutočnil za nominálnu hodnotu (59). Opatrenie umožnilo spoločnosti ABN AMRO II (premenovaná na ABN AMRO Bank) prispieť ABN AMRO Z sumou 500 mil. EUR. |
| --- | --- |

(113)

Tieto MCS boli kvalifikované ako hybridný kapitál Tier 1, mali kupón vo výške 10 % a automaticky sa previedli na akcie ABN AMRO II v čase oddelenia ABN AMRO N od ABN AMRO Bank. Od tohto okamihu sa kvalifikovali ako kapitál Tier 1. Prevod sa uskutočnil za nominálnu hodnotu (59). Opatrenie umožnilo spoločnosti ABN AMRO II (premenovaná na ABN AMRO Bank) prispieť ABN AMRO Z sumou 500 mil. EUR.

| (114) | Na pokrytie nákladov spojených s oddelením ABN AMRO N od ABN AMRO Bank holandský štát schválil dodatočné MCS. Prvá tranža vo výške približne 300 mil. EUR (opatrenie B2) bola notifikovaná v júli 2009 a zostávajúca časť (t. j. 780 mil. EUR) v januári 2010 (opatrenie B3). |
| --- | --- |

(114)

Na pokrytie nákladov spojených s oddelením ABN AMRO N od ABN AMRO Bank holandský štát schválil dodatočné MCS. Prvá tranža vo výške približne 300 mil. EUR (opatrenie B2) bola notifikovaná v júli 2009 a zostávajúca časť (t. j. 780 mil. EUR) v januári 2010 (opatrenie B3).

| (115) | Celková suma vo výške 1,08 mld. EUR (konkrétne na opatrenia B2 a B3 spolu) bola potrebná na pokrytie týchto nákladov:






  — | 480 mil. EUR na presne vymedzené náklady na oddelenie, |
| --- | --- | --- |

(115)

Celková suma vo výške 1,08 mld. EUR (konkrétne na opatrenia B2 a B3 spolu) bola potrebná na pokrytie týchto nákladov:

—

480 mil. EUR na presne vymedzené náklady na oddelenie,

| — | 90 mil. EUR na zriadenie oddelenia pre peňažný trh a |
| --- | --- |

—

90 mil. EUR na zriadenie oddelenia pre peňažný trh a

| — | 500 mil. EUR na zabezpečenie obozretného rozpätia. |
| --- | --- |

—

500 mil. EUR na zabezpečenie obozretného rozpätia.

| (116) | Holandský štát poskytol ďalšie členenie nákladov na oddelenie vo výške 480 mil. EUR. Náklady súviseli s krížovými záväzkami ([0 – 200] mil. EUR), uvoľnením zmeniek súvisiacich s rozdelením rizík ([0 – 200] mil. EUR), so spätným odkúpením sekuritizačných zmeniek [0 – 200] mil. EUR), prevodom trhových rizík súvisiacich s obchodovaním klientov z ABN AMRO R na ABN AMRO N ([0 – 200] mil. EUR), ukončením nástrojov kapitálovej úľavy (vo výške [0 – 200] mil. EUR) a ďalšími nákladmi na oddelenie a rozvoj ([0 – 300] mil. EUR). |
| --- | --- |

(116)

Holandský štát poskytol ďalšie členenie nákladov na oddelenie vo výške 480 mil. EUR. Náklady súviseli s krížovými záväzkami ([0 – 200] mil. EUR), uvoľnením zmeniek súvisiacich s rozdelením rizík ([0 – 200] mil. EUR), so spätným odkúpením sekuritizačných zmeniek [0 – 200] mil. EUR), prevodom trhových rizík súvisiacich s obchodovaním klientov z ABN AMRO R na ABN AMRO N ([0 – 200] mil. EUR), ukončením nástrojov kapitálovej úľavy (vo výške [0 – 200] mil. EUR) a ďalšími nákladmi na oddelenie a rozvoj ([0 – 300] mil. EUR).

| (117) | ABN AMRO II po oddelení od svojej materskej spoločnosti ABN AMRO Bank potrebovala vytvoriť vlastné oddelenie peňažného trhu, ktoré stálo 90 mil. EUR. |
| --- | --- |

(117)

ABN AMRO II po oddelení od svojej materskej spoločnosti ABN AMRO Bank potrebovala vytvoriť vlastné oddelenie peňažného trhu, ktoré stálo 90 mil. EUR.

| (118) | Napokon holandský štát poskytol kapitálovú injekciu vo výške ďalších 500 mil. EUR s cieľom zabezpečiť, aby ABN AMRO N fungovala s určitou maržou vyššou ako minimálne regulačné požiadavky. |
| --- | --- |

(118)

Napokon holandský štát poskytol kapitálovú injekciu vo výške ďalších 500 mil. EUR s cieľom zabezpečiť, aby ABN AMRO N fungovala s určitou maržou vyššou ako minimálne regulačné požiadavky.

| (119) | FBN a ABN AMRO N sa mohli zlúčiť iba po odstránení problémov súvisiacich s koncentráciou vymedzených v rozhodnutí o koncentrácii. Holandský štát sa preto rozhodol predať spoločnosti Deutsche Bank nový HBU a IFN. Táto transakcia však viedla k potrebe dodatočného kapitálu vo výške 470 mil. EUR, ktorý ABN AMRO N nemohla z vlastnej sily úplne vynaložiť. Holandský štát sa rozhodol pomôcť a poskytol kapitálovú injekciu vo výške 300 mil. EUR vo forme MCS (60). |
| --- | --- |

(119)

FBN a ABN AMRO N sa mohli zlúčiť iba po odstránení problémov súvisiacich s koncentráciou vymedzených v rozhodnutí o koncentrácii. Holandský štát sa preto rozhodol predať spoločnosti Deutsche Bank nový HBU a IFN. Táto transakcia však viedla k potrebe dodatočného kapitálu vo výške 470 mil. EUR, ktorý ABN AMRO N nemohla z vlastnej sily úplne vynaložiť. Holandský štát sa rozhodol pomôcť a poskytol kapitálovú injekciu vo výške 300 mil. EUR vo forme MCS (60).

| (120) | Aby sa mohla vykonať koncentrácia, museli ABN AMRO N a FBN (a po koncentrácii ABN AMRO Group) uhradiť zálohové náklady na integráciu vo výške 1,2 mld. EUR (po zdanení) súvisiace s nákladmi na odstupné, integráciou platforiem IKT a reštrukturalizáciou pobočkovej siete. Keďže ABN AMRO N a FBN neboli schopné financovať tieto náklady samy, holandský štát sa rozhodol vložiť kapitál vo forme MCS (61). |
| --- | --- |

(120)

Aby sa mohla vykonať koncentrácia, museli ABN AMRO N a FBN (a po koncentrácii ABN AMRO Group) uhradiť zálohové náklady na integráciu vo výške 1,2 mld. EUR (po zdanení) súvisiace s nákladmi na odstupné, integráciou platforiem IKT a reštrukturalizáciou pobočkovej siete. Keďže ABN AMRO N a FBN neboli schopné financovať tieto náklady samy, holandský štát sa rozhodol vložiť kapitál vo forme MCS (61).

| (121) | FBN bola povinná zvýšiť svoj kapitál Tier 1 po tom, čo DNB (62) uviedol, že došlo k nedostatku kapitálu Tier 1 vo výške približne 1,26 mld. EUR. FBN po oddelení od svojej materskej spoločnosti Fortis SA/NV musela vynaložiť aj 90 mil. EUR na pokrytie nákladov spojených so zriadením oddelenia finančnej správy, s modelmi založenými na požiadavkách rámca Bazilej, licenciami a poradenskými službami. |
| --- | --- |

(121)

FBN bola povinná zvýšiť svoj kapitál Tier 1 po tom, čo DNB (62) uviedol, že došlo k nedostatku kapitálu Tier 1 vo výške približne 1,26 mld. EUR. FBN po oddelení od svojej materskej spoločnosti Fortis SA/NV musela vynaložiť aj 90 mil. EUR na pokrytie nákladov spojených so zriadením oddelenia finančnej správy, s modelmi založenými na požiadavkách rámca Bazilej, licenciami a poradenskými službami.

| (122) | Holandský štát poskytol dodatočný kapitál prostredníctvom prevodu dlhu Tier 2 v nominálnej hodnote 1,35 mld. EUR na kapitál Tier 1. V dôsledku toho transakcia nepredstavovala žiadne nové peniaze (63). |
| --- | --- |

(122)

Holandský štát poskytol dodatočný kapitál prostredníctvom prevodu dlhu Tier 2 v nominálnej hodnote 1,35 mld. EUR na kapitál Tier 1. V dôsledku toho transakcia nepredstavovala žiadne nové peniaze (63).

| (123) | Keď členovia konzorcia rokovali o kúpe ABN AMRO Holding v roku 2007, uvedomili si, že v danom čase ešte neboli známe všetky skutočnosti. Dohoda akcionárov konzorcia preto obsahovala množstvo všeobecných zásad s cieľom vyrovnať určité platobné záväzky, ktoré by sa prejavili len v priebehu procesu oddelenia. Presné sumy vyplývajú z procesu rokovaní, na ktorých sa zúčastnil holandský štát (a predtým Fortis SA/NV). |
| --- | --- |

(123)

Keď členovia konzorcia rokovali o kúpe ABN AMRO Holding v roku 2007, uvedomili si, že v danom čase ešte neboli známe všetky skutočnosti. Dohoda akcionárov konzorcia preto obsahovala množstvo všeobecných zásad s cieľom vyrovnať určité platobné záväzky, ktoré by sa prejavili len v priebehu procesu oddelenia. Presné sumy vyplývajú z procesu rokovaní, na ktorých sa zúčastnil holandský štát (a predtým Fortis SA/NV).

| (124) | Celková suma 740 mil. EUR sa vzťahuje na:
  [...]
  Tieto hotovostné toky čiastočne kompenzuje skutočnosť, že holandský štát dostal [...] od ostatných členov konzorcia v súvislosti so vzniknutými nákladmi. |
| --- | --- |

(124)

Celková suma 740 mil. EUR sa vzťahuje na:

[...]

Tieto hotovostné toky čiastočne kompenzuje skutočnosť, že holandský štát dostal [...] od ostatných členov konzorcia v súvislosti so vzniknutými nákladmi.

| (125) | Vyrovnanie platobných záväzkov voči ostatným členom konzorcia (t. j. 740 mil. EUR) bolo uhradené v hotovosti, čiastočne priamo ostatným členom konzorcia a čiastočne ABN AMRO Bank (teraz RBS NV). |
| --- | --- |

(125)

Vyrovnanie platobných záväzkov voči ostatným členom konzorcia (t. j. 740 mil. EUR) bolo uhradené v hotovosti, čiastočne priamo ostatným členom konzorcia a čiastočne ABN AMRO Bank (teraz RBS NV).

| (126) | ABN AMRO Bank (teraz RBS NV) a ABN AMRO II (alebo jej právny nástupcovia) aj po odpredaji nového HBU budú mať naďalej zodpovednosť voči veriteľom nového HBU, ak nový HBU nebude schopný plniť svoje záväzky voči svojim vlastným veriteľom. Nový HBU bude rovnako čeliť krížovým záväzkom voči veriteľom ABN AMRO Bank a ABN AMRO II. Keďže krížové záväzky vznikli pri predaji nového HBU, ktorý bol výsledkom rozhodnutia ABN AMRO II a jej akcionárov, bolo ich zodpovednosťou aj nájsť riešenie. Navrhnuté riešenie znamenalo, že holandský štát a Deutsche Bank (t. j. kupujúci nového HBU) sa dohodli, že nový HBU a ABN AMRO II sa vzájomne odškodnia v prípade týchto krížových záväzkov, pričom si navzájom poskytnú zabezpečenie s cieľom znížiť vyvolané regulačné kapitálové požiadavky na požadovaných 20 %. ABN AMRO II mala v dôsledku tejto dohody poskytnúť zabezpečenie novému HBU vo výške až 950 mil. EUR (ktoré sa časom znižuje v súlade so splatnosťou podkladových záväzkov) za záväzky nového HBU voči ABN AMRO II a ABN AMRO Bank (teraz RBS NV). Keďže ABN AMRO II nemala prostriedky na poskytnutie potrebného zabezpečenia v súvislosti so záväzkami voči ABN AMRO Bank (teraz RBS NV), štát poskytol protiodškodnenie vo forme záruky za dlh ABN AMRO Bank (teraz RBS NV). |
| --- | --- |

(126)

ABN AMRO Bank (teraz RBS NV) a ABN AMRO II (alebo jej právny nástupcovia) aj po odpredaji nového HBU budú mať naďalej zodpovednosť voči veriteľom nového HBU, ak nový HBU nebude schopný plniť svoje záväzky voči svojim vlastným veriteľom. Nový HBU bude rovnako čeliť krížovým záväzkom voči veriteľom ABN AMRO Bank a ABN AMRO II. Keďže krížové záväzky vznikli pri predaji nového HBU, ktorý bol výsledkom rozhodnutia ABN AMRO II a jej akcionárov, bolo ich zodpovednosťou aj nájsť riešenie. Navrhnuté riešenie znamenalo, že holandský štát a Deutsche Bank (t. j. kupujúci nového HBU) sa dohodli, že nový HBU a ABN AMRO II sa vzájomne odškodnia v prípade týchto krížových záväzkov, pričom si navzájom poskytnú zabezpečenie s cieľom znížiť vyvolané regulačné kapitálové požiadavky na požadovaných 20 %. ABN AMRO II mala v dôsledku tejto dohody poskytnúť zabezpečenie novému HBU vo výške až 950 mil. EUR (ktoré sa časom znižuje v súlade so splatnosťou podkladových záväzkov) za záväzky nového HBU voči ABN AMRO II a ABN AMRO Bank (teraz RBS NV). Keďže ABN AMRO II nemala prostriedky na poskytnutie potrebného zabezpečenia v súvislosti so záväzkami voči ABN AMRO Bank (teraz RBS NV), štát poskytol protiodškodnenie vo forme záruky za dlh ABN AMRO Bank (teraz RBS NV).

| (127) | Holandský štát ocenil toto riziko, ako by išlo o štátnu záruku za podriadený dlh ABN AMRO Bank (teraz RBS NV). Ocenenie – na základe odporúčania pre rekapitalizáciu Európskej centrálnej banky (64) (ďalej len „ECB“) – bolo stanovené na 200 bázických bodov zvýšených o strednú hodnotu marže CDS (65). |
| --- | --- |

(127)

Holandský štát ocenil toto riziko, ako by išlo o štátnu záruku za podriadený dlh ABN AMRO Bank (teraz RBS NV). Ocenenie – na základe odporúčania pre rekapitalizáciu Európskej centrálnej banky (64) (ďalej len „ECB“) – bolo stanovené na 200 bázických bodov zvýšených o strednú hodnotu marže CDS (65).

| (128) | V tabuľke 4 sú zhrnuté opatrenia posúdené v tomto rozhodnutí. Stĺpec „Dôvod“ je rovnaký ako stĺpec v tabuľke 1 v bode 57 rozhodnutia z 5. februára 2010. Ako sa uvádza v odôvodnení 110, po oddelení ABN AMRO N od ABN AMRO Bank 6. februára 2010 boli opatrenia a ciele opatrení prehodnotené. Konkrétnejšie opatrenie A sa používalo od uvedeného dátumu na dosiahnutie cieľov opatrenia B3 (pokiaľ ide o obozretné rozpätie) a opatrenia B5 a naopak.

  Tabuľka 4










  Opatrenia štátnej podpory | Opis | Rozsah
  (v miliardách EUR) | Dôvod | Právny subjekt, ktorému sa opatrenie poskytuje |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Opatrenia, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie z 8. apríla 2009 |
| Y1 | Krátkodobé financovanie | 45 | | FBN |
| Y2 | Dlhodobé financovanie | 16,1 | | FBN (s cieľom umožniť vyplatenie Fortis Bank SA/NV) |
| Z | Kúpa ABN AMRO N | 6,5 | | FBN (kúpna cena zaplatená prostredníctvom vzdania sa dlhu) |
| Kapitálové opatrenia notifikované v júli 2009 a vykonané v júli/auguste 2009 |
| Opatrenie A | Nástroj kapitálovej úľavy | Ochrana CDS portfólia vo výške 34,5 mld. EUR (čo malo vplyv na úľavu kapitálu vo výške 1,7 mld. EUR) | Doplnenie nedostatočného kapitálu ABN AMRO Z | ABN AMRO Bank (teraz RBS NV) a presun na ABN AMRO II (teraz ABN AMRO Bank) v deň oddelenia |
| Opatrenie B1 | MCS | 0,5 |
| Opatrenie B2 | MCS | 0,3 | Prvá tranža nákladov na oddelenie | ABN AMRO Bank NV (teraz RBS NV) a presun na ABN AMRO II (teraz ABN AMRO Bank po oddelení) |
| Dodatočné kapitálové opatrenia notifikované v januári 2010 |
| Opatrenie B3 | MCS | 0,78 | Druhá tranža nákladov na oddelenie a obozretné rozpätie vo výške 0,5 mld. EUR | 967 mil. EUR vyplatených ABN AMRO Bank (teraz RBS NV) a následne presunutých ABN AMRO II (teraz ABN AMRO Bank) pri oddelení, zostatok vyplatený priamo ABN AMRO II |
| Opatrenie B4 | MCS | 0,3 | Vplyv na kapitál v dôsledku predaja nového HBU |
| Opatrenie B5 | MCS | 1,2 | Náklady na integráciu |
| Opatrenie C | Premena kapitálu Tier 2 na vlastný kapitál | 1,35 | Nedostatok kapitálu Tier 1 na úrovni FBN | FBN |
| Opatrenie D | Hotovostné platby partnerom v konzorciu | 0,74 | Platobné záväzky vyplývajúce z CSA | Ostatní partneri z konzorcia/ABN AMRO Bank (teraz RBS NV) |
| Opatrenie E | Záruka za záväzky vo výške 950 mil. | 0,95 | Krížové záväzky vyplývajúce z predaja nového HBU | ABN AMRO II (teraz ABN AMRO Bank) |

(128)

V tabuľke 4 sú zhrnuté opatrenia posúdené v tomto rozhodnutí. Stĺpec „Dôvod“ je rovnaký ako stĺpec v tabuľke 1 v bode 57 rozhodnutia z 5. februára 2010. Ako sa uvádza v odôvodnení 110, po oddelení ABN AMRO N od ABN AMRO Bank 6. februára 2010 boli opatrenia a ciele opatrení prehodnotené. Konkrétnejšie opatrenie A sa používalo od uvedeného dátumu na dosiahnutie cieľov opatrenia B3 (pokiaľ ide o obozretné rozpätie) a opatrenia B5 a naopak.

Tabuľka 4

Opatrenia štátnej podpory

Opis

Rozsah

(v miliardách EUR)

Dôvod

Právny subjekt, ktorému sa opatrenie poskytuje

Opatrenia, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie z 8. apríla 2009

Y1

Krátkodobé financovanie

45

FBN

Y2

Dlhodobé financovanie

16,1

FBN (s cieľom umožniť vyplatenie Fortis Bank SA/NV)

Z

Kúpa ABN AMRO N

6,5

FBN (kúpna cena zaplatená prostredníctvom vzdania sa dlhu)

Kapitálové opatrenia notifikované v júli 2009 a vykonané v júli/auguste 2009

Opatrenie A

Nástroj kapitálovej úľavy

Ochrana CDS portfólia vo výške 34,5 mld. EUR (čo malo vplyv na úľavu kapitálu vo výške 1,7 mld. EUR)

Doplnenie nedostatočného kapitálu ABN AMRO Z

ABN AMRO Bank (teraz RBS NV) a presun na ABN AMRO II (teraz ABN AMRO Bank) v deň oddelenia

Opatrenie B1

MCS

0,5

Opatrenie B2

MCS

0,3

Prvá tranža nákladov na oddelenie

ABN AMRO Bank NV (teraz RBS NV) a presun na ABN AMRO II (teraz ABN AMRO Bank po oddelení)

Dodatočné kapitálové opatrenia notifikované v januári 2010

Opatrenie B3

MCS

0,78

Druhá tranža nákladov na oddelenie a obozretné rozpätie vo výške 0,5 mld. EUR

967 mil. EUR vyplatených ABN AMRO Bank (teraz RBS NV) a následne presunutých ABN AMRO II (teraz ABN AMRO Bank) pri oddelení, zostatok vyplatený priamo ABN AMRO II

Opatrenie B4

MCS

0,3

Vplyv na kapitál v dôsledku predaja nového HBU

Opatrenie B5

MCS

1,2

Náklady na integráciu

Opatrenie C

Premena kapitálu Tier 2 na vlastný kapitál

1,35

Nedostatok kapitálu Tier 1 na úrovni FBN

FBN

Opatrenie D

Hotovostné platby partnerom v konzorciu

0,74

Platobné záväzky vyplývajúce z CSA

Ostatní partneri z konzorcia/ABN AMRO Bank (teraz RBS NV)

Opatrenie E

Záruka za záväzky vo výške 950 mil.

0,95

Krížové záväzky vyplývajúce z predaja nového HBU

ABN AMRO II (teraz ABN AMRO Bank)

3.   DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA

3.1.   Dôvody na prijatie rozhodnutia z 8. apríla 2009

| (129) | Na základe rozhodnutia z 8. apríla 2009 Komisia začala konanie, pretože mala dôvody domnievať sa, že opatrenia Y1, Y2 a Z (66) predstavovali štátnu pomoc v prospech FBN a ABN AMRO N. Komisia sa domnievala, že tieto opatrenia umožnili FBN a ABN AMRO N zostať na trhu a pokračovať v činnosti. Mala dôvody k predpokladu, že tieto opatrenia predstavovali selektívnu výhodu pre FBN a ABN AMRO N. |
| --- | --- |

(129)

Na základe rozhodnutia z 8. apríla 2009 Komisia začala konanie, pretože mala dôvody domnievať sa, že opatrenia Y1, Y2 a Z (66) predstavovali štátnu pomoc v prospech FBN a ABN AMRO N. Komisia sa domnievala, že tieto opatrenia umožnili FBN a ABN AMRO N zostať na trhu a pokračovať v činnosti. Mala dôvody k predpokladu, že tieto opatrenia predstavovali selektívnu výhodu pre FBN a ABN AMRO N.

| (130) | Komisia v odôvodneniach 29 a 30 rozhodnutia z 8. apríla 2009 uviedla, že opatrenia X, Y1 a Y2 sú súčasťou rovnakej kúpnej zmluvy, ktorej cieľom bolo oddelenie FBN od zostávajúcej časti Fortis SA/NV. V rozhodnutí z 3. decembra 2008 sa už konštatovalo, že holandský štát uzatvorením tejto zmluvy 3. októbra 2008 nekonal ako bežný investor v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(130)

Komisia v odôvodneniach 29 a 30 rozhodnutia z 8. apríla 2009 uviedla, že opatrenia X, Y1 a Y2 sú súčasťou rovnakej kúpnej zmluvy, ktorej cieľom bolo oddelenie FBN od zostávajúcej časti Fortis SA/NV. V rozhodnutí z 3. decembra 2008 sa už konštatovalo, že holandský štát uzatvorením tejto zmluvy 3. októbra 2008 nekonal ako bežný investor v trhovom hospodárstve.

| (131) | V odôvodnení 33 rozhodnutia z 8. apríla 2009 Komisia tvrdila, že opatrenie Y1 bolo zjavne výhodné pre FBN, pretože dostala výšku financovania, akú by nezískala na trhoch, keďže na trhoch vládol v tom čase úplný chaos. Vzhľadom na tieto extrémne podmienky na trhu Komisia takisto spochybnila, že úrokové sadzby, ktoré požadoval holandský štát, by neboli prijateľné pre súkromného investora. Komisia takisto uviedla, že solídnosť nového poskytovateľa finančných prostriedkov zrejme predstavovala výhodu pre FBN. FBN už nebola závislá od spoločnosti v núdzi s obmedzenou likviditou, akou bola Fortis SA/NV, ale dostala financovanie od holandského štátu. |
| --- | --- |

(131)

V odôvodnení 33 rozhodnutia z 8. apríla 2009 Komisia tvrdila, že opatrenie Y1 bolo zjavne výhodné pre FBN, pretože dostala výšku financovania, akú by nezískala na trhoch, keďže na trhoch vládol v tom čase úplný chaos. Vzhľadom na tieto extrémne podmienky na trhu Komisia takisto spochybnila, že úrokové sadzby, ktoré požadoval holandský štát, by neboli prijateľné pre súkromného investora. Komisia takisto uviedla, že solídnosť nového poskytovateľa finančných prostriedkov zrejme predstavovala výhodu pre FBN. FBN už nebola závislá od spoločnosti v núdzi s obmedzenou likviditou, akou bola Fortis SA/NV, ale dostala financovanie od holandského štátu.

| (132) | Komisia mala pochybnosti, či opatrenie Y1 bolo v súlade s oznámením Komisie – Uplatnenie pravidiel štátnej pomoci na opatrenia prijaté v prospech finančných inštitúcií v súvislosti so súčasnou globálnou finančnou krízou (ďalej len „oznámenie o bankách“) (67), pretože nebolo ani primerané ani obmedzené na nevyhnutné minimum. Konkrétnejšie obavy boli vznesené v odôvodnení 52 rozhodnutia z 8. apríla 2009 týkajúce sa zlučiteľnosti týchto prvkov: 1) odmena, ktorú FBN zaplatila; 2) maximálne obdobie, počas ktorého FBN mohla financovanie využívať; 3) maximálna lehota splatnosti príslušných nástrojov a 4) objem facility likvidity. |
| --- | --- |

(132)

Komisia mala pochybnosti, či opatrenie Y1 bolo v súlade s oznámením Komisie – Uplatnenie pravidiel štátnej pomoci na opatrenia prijaté v prospech finančných inštitúcií v súvislosti so súčasnou globálnou finančnou krízou (ďalej len „oznámenie o bankách“) (67), pretože nebolo ani primerané ani obmedzené na nevyhnutné minimum. Konkrétnejšie obavy boli vznesené v odôvodnení 52 rozhodnutia z 8. apríla 2009 týkajúce sa zlučiteľnosti týchto prvkov: 1) odmena, ktorú FBN zaplatila; 2) maximálne obdobie, počas ktorého FBN mohla financovanie využívať; 3) maximálna lehota splatnosti príslušných nástrojov a 4) objem facility likvidity.

| (133) | Komisia takisto uviedla, že opatrenie Y2 môže obsahovať prvky štátnej pomoci, ak Fortis Bank SA/NV bola v čase akvizície v pozícii požiadať o okamžité splatenie dlhodobých pôžičiek v prípade zmeny vlastníctva FBN. Ak v skutočnosti existovala doložka týkajúca sa splatenia v súvislosti s vlastníctvom, opatrenie Y2 umožnilo FBN ťažiť z dlhodobých pôžičiek za predkrízových úrokových sadzieb. Opatrenie Y2 znamenalo, že FBN nemusela hľadať alternatívne financovanie za bežných trhových podmienok v tom čase. Okrem toho, keďže Fortis Bank SA/NV mala právo požiadať o splatenie, je možné spochybniť rozhodnutie holandského štátu poskytnúť miesto krátkodobých pôžičiek dlhodobé pôžičky. Komisia v rozhodnutí z 8. apríla 2009 preto vyjadrila obavy, že opatrenie Y2 obsahovalo štátnu pomoc na dlhšie obdobie, ako bolo zjavne nevyhnutné. Komisia s cieľom posúdiť vplyv štátnej pomoci prostredníctvom opatrenia Y2 požiadala holandský štát, aby poskytol viac informácií o zmluvných podmienkach predčasného splatenia dlhodobých úverových zmlúv. |
| --- | --- |

(133)

Komisia takisto uviedla, že opatrenie Y2 môže obsahovať prvky štátnej pomoci, ak Fortis Bank SA/NV bola v čase akvizície v pozícii požiadať o okamžité splatenie dlhodobých pôžičiek v prípade zmeny vlastníctva FBN. Ak v skutočnosti existovala doložka týkajúca sa splatenia v súvislosti s vlastníctvom, opatrenie Y2 umožnilo FBN ťažiť z dlhodobých pôžičiek za predkrízových úrokových sadzieb. Opatrenie Y2 znamenalo, že FBN nemusela hľadať alternatívne financovanie za bežných trhových podmienok v tom čase. Okrem toho, keďže Fortis Bank SA/NV mala právo požiadať o splatenie, je možné spochybniť rozhodnutie holandského štátu poskytnúť miesto krátkodobých pôžičiek dlhodobé pôžičky. Komisia v rozhodnutí z 8. apríla 2009 preto vyjadrila obavy, že opatrenie Y2 obsahovalo štátnu pomoc na dlhšie obdobie, ako bolo zjavne nevyhnutné. Komisia s cieľom posúdiť vplyv štátnej pomoci prostredníctvom opatrenia Y2 požiadala holandský štát, aby poskytol viac informácií o zmluvných podmienkach predčasného splatenia dlhodobých úverových zmlúv.

| (134) | Komisia v odôvodnení 54 rozhodnutia z 8. apríla 2009 takisto spochybnila, či holandský štát prijal dostatočné opatrenia na obmedzenie neprimeraného narušenia hospodárskej súťaže v súlade s bodom 27 bankového oznámenia. |
| --- | --- |

(134)

Komisia v odôvodnení 54 rozhodnutia z 8. apríla 2009 takisto spochybnila, či holandský štát prijal dostatočné opatrenia na obmedzenie neprimeraného narušenia hospodárskej súťaže v súlade s bodom 27 bankového oznámenia.

| (135) | Komisia sa takisto obávala, že ABN AMRO N – prípadne nepriamo – získala výhody z opatrení likvidity poskytnutých v prospech FBN. Požiadala preto holandský štát, aby poskytol viac informácií o finančnej pozícii ABN AMRO N a stratégii financovania. |
| --- | --- |

(135)

Komisia sa takisto obávala, že ABN AMRO N – prípadne nepriamo – získala výhody z opatrení likvidity poskytnutých v prospech FBN. Požiadala preto holandský štát, aby poskytol viac informácií o finančnej pozícii ABN AMRO N a stratégii financovania.

| (136) | Pokiaľ ide o opatrenie Z, Komisia pochybovala o tom, že holandský štát zaplatil FBN trhovú cenu za kúpu ABN AMRO N. Komisia uviedla, že holandský štát zaplatil viac, ako sa uvádzalo v ocenení na základe „aktuálnych trhových podmienok“ z 3. októbra 2008 vlastného experta holandského štátu [...] v jeho správe, ktorá bola spomenutá v odôvodnení 2. Okrem toho, Komisia poznamenala, že holandský štát neuplatnil korekčný faktor, aby odzrkadlil pokles akciového trhu, ku ktorému prišlo v období od októbra do decembra 2008 a ktorý bol obzvlášť výrazný v prípade bankových akcií. V prípade, že holandský štát zaplatil za kúpu ABN AMRO N vyššiu cenu, opatrenie Z zodpovedalo štátnej pomoci, ktorá pomohla rekapitalizácii FBN. |
| --- | --- |

(136)

Pokiaľ ide o opatrenie Z, Komisia pochybovala o tom, že holandský štát zaplatil FBN trhovú cenu za kúpu ABN AMRO N. Komisia uviedla, že holandský štát zaplatil viac, ako sa uvádzalo v ocenení na základe „aktuálnych trhových podmienok“ z 3. októbra 2008 vlastného experta holandského štátu [...] v jeho správe, ktorá bola spomenutá v odôvodnení 2. Okrem toho, Komisia poznamenala, že holandský štát neuplatnil korekčný faktor, aby odzrkadlil pokles akciového trhu, ku ktorému prišlo v období od októbra do decembra 2008 a ktorý bol obzvlášť výrazný v prípade bankových akcií. V prípade, že holandský štát zaplatil za kúpu ABN AMRO N vyššiu cenu, opatrenie Z zodpovedalo štátnej pomoci, ktorá pomohla rekapitalizácii FBN.

| (137) | Komisia v rozhodnutí z 8. apríla 2009 takisto poznamenala, že holandský štát ešte nepredložil hodnotenie DBN týkajúce sa FBN a ABN AMRO N. Holandský štát takisto neposkytol plán životaschopnosti alebo plán reštrukturalizácie s podrobnými finančnými prognózami. Keďže plán životaschopnosti ani plán reštrukturalizácie neboli k dispozícii, Komisia nemohla určiť, či v dôsledku opatrení X, Y1, Y2 a Z, mali ABN AMRO N a FBN dostatočný kapitál a boli schopné dosiahnuť prijateľnú úroveň ziskovosti. |
| --- | --- |

(137)

Komisia v rozhodnutí z 8. apríla 2009 takisto poznamenala, že holandský štát ešte nepredložil hodnotenie DBN týkajúce sa FBN a ABN AMRO N. Holandský štát takisto neposkytol plán životaschopnosti alebo plán reštrukturalizácie s podrobnými finančnými prognózami. Keďže plán životaschopnosti ani plán reštrukturalizácie neboli k dispozícii, Komisia nemohla určiť, či v dôsledku opatrení X, Y1, Y2 a Z, mali ABN AMRO N a FBN dostatočný kapitál a boli schopné dosiahnuť prijateľnú úroveň ziskovosti.

3.2.   Dôvody na predĺženie konania v rámci rozhodnutia z 5. februára 2010

| (138) | Keď holandský štát 17. júla 2009 a 15. januára 2010 notifikoval mimoriadne opatrenia v prospech FBN a ABN AMRO N ako opatrenia, ktoré nepredstavujú štátnu pomoc, Komisia sa obávala, že niektoré z týchto dodatočných opatrení predstavovali mimoriadnu štátnu pomoc v prospech FBN a ABN AMRO N. |
| --- | --- |

(138)

Keď holandský štát 17. júla 2009 a 15. januára 2010 notifikoval mimoriadne opatrenia v prospech FBN a ABN AMRO N ako opatrenia, ktoré nepredstavujú štátnu pomoc, Komisia sa obávala, že niektoré z týchto dodatočných opatrení predstavovali mimoriadnu štátnu pomoc v prospech FBN a ABN AMRO N.

| (139) | Komisia v rozhodnutí z 5. februára 2010 poznamenala, že holandský štát mal podľa dohody akcionárov konzorcia množstvo záväzkov, ktoré neboli záväzkami ABN AMRO N. Opatrenia, ktoré prijal holandský štát s cieľom splniť svoje záväzky podľa tejto dohody (a najmä záväzok znášať náklady ABN AMRO Z a záväzok oddeliť ABN AMRO N od ABN AMRO Bank), na prvý pohľad nemožno považovať za štátnu pomoc v prospech ABN AMRO N. |
| --- | --- |

(139)

Komisia v rozhodnutí z 5. februára 2010 poznamenala, že holandský štát mal podľa dohody akcionárov konzorcia množstvo záväzkov, ktoré neboli záväzkami ABN AMRO N. Opatrenia, ktoré prijal holandský štát s cieľom splniť svoje záväzky podľa tejto dohody (a najmä záväzok znášať náklady ABN AMRO Z a záväzok oddeliť ABN AMRO N od ABN AMRO Bank), na prvý pohľad nemožno považovať za štátnu pomoc v prospech ABN AMRO N.

| (140) | Komisia uviedla, že opatrenia A a B1 sa zdali primárne určené na pokrytie nedostatku kapitálu ABN AMRO Z. Komisii však zároveň nebolo jasné, či neexistovali nepriame výhody aj pre hospodárske činnosti ABN AMRO N. Komisia v tomto ohľade chcela vedieť, či ABN AMRO N a ABN AMRO Z – bez osobitného právneho postavenia – boli navzájom dostatočne oddelené. Chcela takisto získať viac informácií o dôvodoch nedostatku kapitálu ABN AMRO Z a napríklad o prevode akcií Unicredito od ABN AMRO Z do ABN AMRO N. Mala aj otázky týkajúce sa odmeny. ktorú spoločnosť ABN AMRO N platila spoločnosti ABN AMRO Z za vykonávanie funkcií ústredia. Komisia mala podozrenie, že nedostatočná kapitalizácia ABN AMRO Z aspoň čiastočne súvisela so skutočnosťou, že ABN AMRO N neplatila trhovú cenu za služby ústredia ABN AMRO Z. |
| --- | --- |

(140)

Komisia uviedla, že opatrenia A a B1 sa zdali primárne určené na pokrytie nedostatku kapitálu ABN AMRO Z. Komisii však zároveň nebolo jasné, či neexistovali nepriame výhody aj pre hospodárske činnosti ABN AMRO N. Komisia v tomto ohľade chcela vedieť, či ABN AMRO N a ABN AMRO Z – bez osobitného právneho postavenia – boli navzájom dostatočne oddelené. Chcela takisto získať viac informácií o dôvodoch nedostatku kapitálu ABN AMRO Z a napríklad o prevode akcií Unicredito od ABN AMRO Z do ABN AMRO N. Mala aj otázky týkajúce sa odmeny. ktorú spoločnosť ABN AMRO N platila spoločnosti ABN AMRO Z za vykonávanie funkcií ústredia. Komisia mala podozrenie, že nedostatočná kapitalizácia ABN AMRO Z aspoň čiastočne súvisela so skutočnosťou, že ABN AMRO N neplatila trhovú cenu za služby ústredia ABN AMRO Z.

| (141) | Hoci oddelenie ABN AMRO N od ABN AMRO Bank bolo podľa dohody akcionárov konzorcia povinnosťou holandského štátu, Komisia nemohla vylúčiť, že štátna rekapitalizácia na financovanie nákladov na oddelenie nebola štátnou pomocou. Komisia poznamenala, že nie všetky náklady klasifikované ako náklady na oddelenie boli stricto senso spojené so záväzkami v súvislosti s oddelením, ako sa uvádza v dohode. Komisia uviedla, že kategória „nákladov na oddelenie“ zahŕňala sumu vo výške 500 mil. EUR, ktorá sa musela poskytnúť skupine ABN AMRO za obozretnú maržu vyššiu ako minimálne požiadavky obozretného dohľadu. |
| --- | --- |

(141)

Hoci oddelenie ABN AMRO N od ABN AMRO Bank bolo podľa dohody akcionárov konzorcia povinnosťou holandského štátu, Komisia nemohla vylúčiť, že štátna rekapitalizácia na financovanie nákladov na oddelenie nebola štátnou pomocou. Komisia poznamenala, že nie všetky náklady klasifikované ako náklady na oddelenie boli stricto senso spojené so záväzkami v súvislosti s oddelením, ako sa uvádza v dohode. Komisia uviedla, že kategória „nákladov na oddelenie“ zahŕňala sumu vo výške 500 mil. EUR, ktorá sa musela poskytnúť skupine ABN AMRO za obozretnú maržu vyššiu ako minimálne požiadavky obozretného dohľadu.

| (142) | Komisia poznamenala, že holandský štát pomohol FBN a ABN AMRO N uhradiť náklady spojené s koncentráciou. Aby vyriešila problémy vzniknuté v dôsledku koncentrácie, sa ABN AMRO N rozhodla predať IFN a nový HBU, čo viedlo k novému nedostatku kapitálu. Komisia poznamenala, že FBN a ABN AMRO N mohli ťažiť z výhod koncentrácie (napr. spojenie synergií, výhody vyplývajúce zo silnejšej spoločnosti s vyšším trhovým podielom na holandskom trhu,...), zatiaľ čo holandský štát financoval počiatočné náklady. Komisia v tejto súvislosti poznamenala, že holandský štát nemal žiadny právny záväzok uhradiť tieto náklady, pretože vznikli na základe rozhodnutia holandského štátu z 21. novembra 2008 o koncentrácii FBN a ABN AMRO N, a nie na základe dohody akcionárov konzorcia. |
| --- | --- |

(142)

Komisia poznamenala, že holandský štát pomohol FBN a ABN AMRO N uhradiť náklady spojené s koncentráciou. Aby vyriešila problémy vzniknuté v dôsledku koncentrácie, sa ABN AMRO N rozhodla predať IFN a nový HBU, čo viedlo k novému nedostatku kapitálu. Komisia poznamenala, že FBN a ABN AMRO N mohli ťažiť z výhod koncentrácie (napr. spojenie synergií, výhody vyplývajúce zo silnejšej spoločnosti s vyšším trhovým podielom na holandskom trhu,...), zatiaľ čo holandský štát financoval počiatočné náklady. Komisia v tejto súvislosti poznamenala, že holandský štát nemal žiadny právny záväzok uhradiť tieto náklady, pretože vznikli na základe rozhodnutia holandského štátu z 21. novembra 2008 o koncentrácii FBN a ABN AMRO N, a nie na základe dohody akcionárov konzorcia.

| (143) | Komisia vzala na vedomie skutočnosť, že koncentrácia a špecifické podmienky sprevádzajúce oddelenie viedli ku krížovým záväzkom (opatrenie E). Z holandského práva obchodných spoločností vyplývalo, že ABN AMRO Bank (teraz RBS NV) a ABN AMRO II zostávajú zodpovedné voči veriteľom nového HBU, ak by si nový HBU (alebo jeho nový vlastník Deutsche Bank) prestal plniť svoje platobné záväzky. Nový HBU mal podobné záväzky voči veriteľom ABN AMRO Bank (teraz RBS NV) a ABN AMRO II. Komisia nemohla vylúčiť, že riešenie odškodnenia, ktoré znamenalo, že holandský štát ručil v prospech veriteľov ABN AMRO Bank (teraz RBS NV) za prémiu vo výške 200 bázických bodov plus strednú hodnotu marže CDS, nepredstavovalo štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(143)

Komisia vzala na vedomie skutočnosť, že koncentrácia a špecifické podmienky sprevádzajúce oddelenie viedli ku krížovým záväzkom (opatrenie E). Z holandského práva obchodných spoločností vyplývalo, že ABN AMRO Bank (teraz RBS NV) a ABN AMRO II zostávajú zodpovedné voči veriteľom nového HBU, ak by si nový HBU (alebo jeho nový vlastník Deutsche Bank) prestal plniť svoje platobné záväzky. Nový HBU mal podobné záväzky voči veriteľom ABN AMRO Bank (teraz RBS NV) a ABN AMRO II. Komisia nemohla vylúčiť, že riešenie odškodnenia, ktoré znamenalo, že holandský štát ručil v prospech veriteľov ABN AMRO Bank (teraz RBS NV) za prémiu vo výške 200 bázických bodov plus strednú hodnotu marže CDS, nepredstavovalo štátnu pomoc.

| (144) | Komisia takisto vyjadrila obavy týkajúce sa nástroja kapitálovej podpory (opatrenie A). Komisia uznala, že opatrenie A bolo podstatne odlišné od iných opatrení týkajúcich sa znehodnotených aktív, pretože jeho cieľom nebola ochrana ABN AMRO N proti ďalšiemu poklesu toxických aktív s veľmi neistým ocenením. Komisia sa však napriek tomu domnieva, že opatrenie A by malo, aby bolo zlučiteľné s vnútorným trhom, spĺňať všeobecné zásady uvedené v oznámení Komisie o zaobchádzaní so znehodnotenými aktívami v bankovom sektore Spoločenstva (68) (ďalej len „oznámenie o znehodnotených aktívach“). Konkrétnejšie by mali existovať dostatočné dôkazy o vhodnom oceňovaní, čo znamená, že banka by nemala prevádzať očakávané straty na štát. Komisia sa v tomto smere snažila pochopiť, aký vplyv by malo množstvo konkrétnych zmluvných prvkov (napríklad mechanizmus postupného odnímania a vertikálny podiel) na skutočné peňažné toky a ceny. Napokon Komisia takisto mala pochybnosti o tom, či existovali pre ABN AMRO N dostatočné podnety na ukončenie nástroja, ako náhle už nebude nevyhnutne potrebný. |
| --- | --- |

(144)

Komisia takisto vyjadrila obavy týkajúce sa nástroja kapitálovej podpory (opatrenie A). Komisia uznala, že opatrenie A bolo podstatne odlišné od iných opatrení týkajúcich sa znehodnotených aktív, pretože jeho cieľom nebola ochrana ABN AMRO N proti ďalšiemu poklesu toxických aktív s veľmi neistým ocenením. Komisia sa však napriek tomu domnieva, že opatrenie A by malo, aby bolo zlučiteľné s vnútorným trhom, spĺňať všeobecné zásady uvedené v oznámení Komisie o zaobchádzaní so znehodnotenými aktívami v bankovom sektore Spoločenstva (68) (ďalej len „oznámenie o znehodnotených aktívach“). Konkrétnejšie by mali existovať dostatočné dôkazy o vhodnom oceňovaní, čo znamená, že banka by nemala prevádzať očakávané straty na štát. Komisia sa v tomto smere snažila pochopiť, aký vplyv by malo množstvo konkrétnych zmluvných prvkov (napríklad mechanizmus postupného odnímania a vertikálny podiel) na skutočné peňažné toky a ceny. Napokon Komisia takisto mala pochybnosti o tom, či existovali pre ABN AMRO N dostatočné podnety na ukončenie nástroja, ako náhle už nebude nevyhnutne potrebný.

| (145) | Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či plán reštrukturalizácie z decembra 2009 spĺňa kritériá ustanovené v oznámení Komisie – Návrat k životaschopnosti a hodnotenie reštrukturalizačných opatrení vo finančnom sektore v podmienkach súčasnej krízy podľa pravidiel štátnej pomoci (69) (ďalej len „oznámenie o reštrukturalizácii“), pokiaľ ide o životaschopnosť, rozdelenie bremena a neprimerané narušenie hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(145)

Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či plán reštrukturalizácie z decembra 2009 spĺňa kritériá ustanovené v oznámení Komisie – Návrat k životaschopnosti a hodnotenie reštrukturalizačných opatrení vo finančnom sektore v podmienkach súčasnej krízy podľa pravidiel štátnej pomoci (69) (ďalej len „oznámenie o reštrukturalizácii“), pokiaľ ide o životaschopnosť, rozdelenie bremena a neprimerané narušenie hospodárskej súťaže.

| (146) | Komisia uznala, že ABN AMRO Group by na prvý pohľad dosiahla dostatočné príjmy na pokrytie všetkých svojich prevádzkových nákladov (vrátane znehodnotených aktív) a dosiahla by dostatočnú rentabilitu vlastného kapitálu. Komisia však takisto poznamenala, že rentabilita vlastného kapitálu ABN AMRO Group závisela vo veľkom rozsahu od realizácie množstva základných predpokladov. Po prvé, ak sa ABN AMRO Group chce stať nákladovo efektívnou s prijateľným pomerom nákladov k výnosom, je dôležité, aby ABN AMRO Group zaviedla plánované synergie (t. j. 1,1 mld. EUR pred zdanením, čo je porovnateľné s čistým ziskom v roku 2013 vo výške [...] mld. EUR). Po druhé, ako sa uvádza v odôvodnení 118 rozhodnutia z 5. februára 2010, pre životaschopnosť ABN AMRO Group bolo takisto veľmi dôležité, aby bola schopná zvýšiť svoju čistú úrokovú maržu z nízkych úrovní FBN a ABN AMRO N v druhej polovici roka 2008 a v prvej polovici roka 2009. Komisia vo svojom rozhodnutí z 5. februára 2010 uviedla, že potrebuje viac podrobných informácií o týchto záležitostiach, aby posúdila, či bola dlhodobá životaschopnosť naozaj obnovená. |
| --- | --- |

(146)

Komisia uznala, že ABN AMRO Group by na prvý pohľad dosiahla dostatočné príjmy na pokrytie všetkých svojich prevádzkových nákladov (vrátane znehodnotených aktív) a dosiahla by dostatočnú rentabilitu vlastného kapitálu. Komisia však takisto poznamenala, že rentabilita vlastného kapitálu ABN AMRO Group závisela vo veľkom rozsahu od realizácie množstva základných predpokladov. Po prvé, ak sa ABN AMRO Group chce stať nákladovo efektívnou s prijateľným pomerom nákladov k výnosom, je dôležité, aby ABN AMRO Group zaviedla plánované synergie (t. j. 1,1 mld. EUR pred zdanením, čo je porovnateľné s čistým ziskom v roku 2013 vo výške [...] mld. EUR). Po druhé, ako sa uvádza v odôvodnení 118 rozhodnutia z 5. februára 2010, pre životaschopnosť ABN AMRO Group bolo takisto veľmi dôležité, aby bola schopná zvýšiť svoju čistú úrokovú maržu z nízkych úrovní FBN a ABN AMRO N v druhej polovici roka 2008 a v prvej polovici roka 2009. Komisia vo svojom rozhodnutí z 5. februára 2010 uviedla, že potrebuje viac podrobných informácií o týchto záležitostiach, aby posúdila, či bola dlhodobá životaschopnosť naozaj obnovená.

| (147) | Komisia takisto poznamenala, že plán reštrukturalizácie z decembra 2009 ešte nezahŕňal finančné prognózy pre najhorší možný scenár, ako sa to vyžaduje v bode 13 oznámenia o reštrukturalizácii. Komisia preto požiadala o takéto finančné prognózy pre najhorší prípad, aby si mohla overiť, ako by ABN AMRO Group fungovala v stresujúcejších trhových podmienkach. |
| --- | --- |

(147)

Komisia takisto poznamenala, že plán reštrukturalizácie z decembra 2009 ešte nezahŕňal finančné prognózy pre najhorší možný scenár, ako sa to vyžaduje v bode 13 oznámenia o reštrukturalizácii. Komisia preto požiadala o takéto finančné prognózy pre najhorší prípad, aby si mohla overiť, ako by ABN AMRO Group fungovala v stresujúcejších trhových podmienkach.

| (148) | Komisia takisto poznamenala, že plán reštrukturalizácie z decembra 2009 obsahoval málo informácií o menších poddivíziách, takže Komisia nemohla posúdiť, či sa dostatočne riešili všetky problémy spojené so životaschopnosťou na tejto úrovni. Komisia vyjadrila konkrétne pochybnosti o tom, či bola dostatočne zaručená životaschopnosť PFS, divízie FBN, ktorá zaznamenala veľké straty spojené s podvodom Madoff v roku 2008. |
| --- | --- |

(148)

Komisia takisto poznamenala, že plán reštrukturalizácie z decembra 2009 obsahoval málo informácií o menších poddivíziách, takže Komisia nemohla posúdiť, či sa dostatočne riešili všetky problémy spojené so životaschopnosťou na tejto úrovni. Komisia vyjadrila konkrétne pochybnosti o tom, či bola dostatočne zaručená životaschopnosť PFS, divízie FBN, ktorá zaznamenala veľké straty spojené s podvodom Madoff v roku 2008.

| (149) | Komisia mala pochybnosti, či bola štátna pomoc obmedzená na minimum nevyhnutné na obnovenie životaschopnosti ABN AMRO Group. V tomto ohľade poznamenala, že ABN AMRO Group uviedla, že chcela vykonať malé dodatočné akvizície, ktoré považovala za potrebné na opätovné vybudovanie kompetencií v oblasti produktov stratených počas procesu oddelenia od Fortis SA/NV a ABN AMRO Holding. Komisia v rozhodnutí z 5. februára 2010 uviedla, že štátna pomoc by sa nemala používať na financovanie akvizícií ani nových investícií, pokiaľ nie sú nevyhnutné na obnovenie životaschopnosti podniku. Komisia požiadala holandský štát o objasnenie akvizičnej politiky ABN AMRO Group a okrem iného o poskytnutie podrobného zoznamu činností, ktoré ABN AMRO Group potrebuje na obnovu z dôvodov životaschopnosti. |
| --- | --- |

(149)

Komisia mala pochybnosti, či bola štátna pomoc obmedzená na minimum nevyhnutné na obnovenie životaschopnosti ABN AMRO Group. V tomto ohľade poznamenala, že ABN AMRO Group uviedla, že chcela vykonať malé dodatočné akvizície, ktoré považovala za potrebné na opätovné vybudovanie kompetencií v oblasti produktov stratených počas procesu oddelenia od Fortis SA/NV a ABN AMRO Holding. Komisia v rozhodnutí z 5. februára 2010 uviedla, že štátna pomoc by sa nemala používať na financovanie akvizícií ani nových investícií, pokiaľ nie sú nevyhnutné na obnovenie životaschopnosti podniku. Komisia požiadala holandský štát o objasnenie akvizičnej politiky ABN AMRO Group a okrem iného o poskytnutie podrobného zoznamu činností, ktoré ABN AMRO Group potrebuje na obnovu z dôvodov životaschopnosti.

| (150) | Komisia takisto vyjadrila pochybnosti, či všetci poskytovatelia hybridného kapitálu FBN a ABN AMRO N zaplatili svoj podiel na reštrukturalizácii. Komisia sa obávala, že napríklad prioritní akcionári FBN (70) dostatočne neprispeli k tomu, aby intervencia holandského štátu bola obmedzená na nevyhnutné minimum. |
| --- | --- |

(150)

Komisia takisto vyjadrila pochybnosti, či všetci poskytovatelia hybridného kapitálu FBN a ABN AMRO N zaplatili svoj podiel na reštrukturalizácii. Komisia sa obávala, že napríklad prioritní akcionári FBN (70) dostatočne neprispeli k tomu, aby intervencia holandského štátu bola obmedzená na nevyhnutné minimum.

| (151) | Štátna pomoc by sa mala obmedziť na nevyhnutné minimum aj z hľadiska trvania. Komisia v tejto súvislosti poznamenala, že mnohé opatrenia boli potrebné na vyriešenie dočasných problémov, Komisia však vyjadrila pochybnosti, či holandský štát prijal dostatočné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa opatrenia ukončili, keď sa stanú nepotrebnými. |
| --- | --- |

(151)

Štátna pomoc by sa mala obmedziť na nevyhnutné minimum aj z hľadiska trvania. Komisia v tejto súvislosti poznamenala, že mnohé opatrenia boli potrebné na vyriešenie dočasných problémov, Komisia však vyjadrila pochybnosti, či holandský štát prijal dostatočné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa opatrenia ukončili, keď sa stanú nepotrebnými.

| (152) | Pokiaľ ide o opatrenie A, Komisia poznamenala, že CRI sa stane neatraktívnym, keď sa spoločnosti ABN AMRO N umožní zaviesť požiadavky Bazilej II. Hoci CRI obsahoval blokovacie prvky, ktoré umožňovali predčasné ukončenie zmluvy, Komisia poznamenala, že neexistoval žiadny jasný časový harmonogram pre odchod holandského štátu. |
| --- | --- |

(152)

Pokiaľ ide o opatrenie A, Komisia poznamenala, že CRI sa stane neatraktívnym, keď sa spoločnosti ABN AMRO N umožní zaviesť požiadavky Bazilej II. Hoci CRI obsahoval blokovacie prvky, ktoré umožňovali predčasné ukončenie zmluvy, Komisia poznamenala, že neexistoval žiadny jasný časový harmonogram pre odchod holandského štátu.

| (153) | Pokiaľ ide o obozretné rozpätie vo výške 500 mil. EUR, Komisia poznamenala, že zámerom bolo, aby ABN AMRO Group nahradila túto sumu kapitálom financovaným z vlastných zdrojov. Komisia opätovne poznamenala, že nebol uvedený žiadny konkrétny údaj týkajúci sa časového harmonogramu. |
| --- | --- |

(153)

Pokiaľ ide o obozretné rozpätie vo výške 500 mil. EUR, Komisia poznamenala, že zámerom bolo, aby ABN AMRO Group nahradila túto sumu kapitálom financovaným z vlastných zdrojov. Komisia opätovne poznamenala, že nebol uvedený žiadny konkrétny údaj týkajúci sa časového harmonogramu.

| (154) | Pokiaľ ide o náklady na integráciu vo výške 1,2 mld. EUR (t. j. opatrenie B5), Komisia poznamenala, že holandský štát tvrdil, že tieto náklady by viedli k významným synergiám vo výške 1,1 mld. EUR (pred zdanením) ročne, ktoré by sa v zásade mohli použiť na splatenie štátnej pomoci. Komisia avšak poznamenala, že holandský štát nezaviedol mechanizmus na zabezpečenie takéhoto splatenia. V prípade kapitálových potrieb súvisiacich s predajom nového HBU Komisia dospela k záveru, že kapitálové požiadavky súvisiace s ochranou úverov by rýchlo klesali v dôsledku postupnej splatnosti pôžičiek. Komisia znovu zdôraznila, že štátna pomoc by sa mala splatiť, keď sa stane nepotrebnou. |
| --- | --- |

(154)

Pokiaľ ide o náklady na integráciu vo výške 1,2 mld. EUR (t. j. opatrenie B5), Komisia poznamenala, že holandský štát tvrdil, že tieto náklady by viedli k významným synergiám vo výške 1,1 mld. EUR (pred zdanením) ročne, ktoré by sa v zásade mohli použiť na splatenie štátnej pomoci. Komisia avšak poznamenala, že holandský štát nezaviedol mechanizmus na zabezpečenie takéhoto splatenia. V prípade kapitálových potrieb súvisiacich s predajom nového HBU Komisia dospela k záveru, že kapitálové požiadavky súvisiace s ochranou úverov by rýchlo klesali v dôsledku postupnej splatnosti pôžičiek. Komisia znovu zdôraznila, že štátna pomoc by sa mala splatiť, keď sa stane nepotrebnou.

| (155) | Komisia z hľadiska narušenia hospodárskej súťaže poznamenala, že kapitálové potreby FBN a ABN AMRO N vyplývali v určitom rozsahu z ich oddelenia od ich bývalých materských spoločností a z počiatočných nákladov na integráciu, a nie z prevzatia nadmerného rizika alebo nesprávneho hospodárenia v rámci samotných FBN a ABN AMRO N. Komisia na základe týchto skutočností skonštatovala, že ďalšie odpredaje pravdepodobne nebudú potrebné. |
| --- | --- |

(155)

Komisia z hľadiska narušenia hospodárskej súťaže poznamenala, že kapitálové potreby FBN a ABN AMRO N vyplývali v určitom rozsahu z ich oddelenia od ich bývalých materských spoločností a z počiatočných nákladov na integráciu, a nie z prevzatia nadmerného rizika alebo nesprávneho hospodárenia v rámci samotných FBN a ABN AMRO N. Komisia na základe týchto skutočností skonštatovala, že ďalšie odpredaje pravdepodobne nebudú potrebné.

| (156) | Komisia však zároveň vyjadrila pochybnosti, či plán reštrukturalizácie z decembra 2009 obsahuje dostatočné opatrenia týkajúce sa zmeny správania s cieľom zabezpečiť, aby FBN a ABN AMRO N nevyužili štátnu podporu na svoj rast na úkor konkurentov, napríklad zavedením neudržateľnej cenovej politiky alebo kúpou iných finančných inštitúcií, ktoré by mohli oslabiť podnety subjektov, ktoré nie sú príjemcami, konkurovať, investovať a inovovať a ktoré by mohli odrádzať od vstupu na holandský bankový trh. |
| --- | --- |

(156)

Komisia však zároveň vyjadrila pochybnosti, či plán reštrukturalizácie z decembra 2009 obsahuje dostatočné opatrenia týkajúce sa zmeny správania s cieľom zabezpečiť, aby FBN a ABN AMRO N nevyužili štátnu podporu na svoj rast na úkor konkurentov, napríklad zavedením neudržateľnej cenovej politiky alebo kúpou iných finančných inštitúcií, ktoré by mohli oslabiť podnety subjektov, ktoré nie sú príjemcami, konkurovať, investovať a inovovať a ktoré by mohli odrádzať od vstupu na holandský bankový trh.

| (157) | Pokiaľ ide o odchod, Komisia uviedla, že by bolo užitočné, keby holandský štát navrhol a jasne oznámil stratégiu odchodu. V skutočnosti by mohli opakované a masívne intervencie holandského štátu vkladatelia vnímať ako znak jeho trvalej podpory. |
| --- | --- |

(157)

Pokiaľ ide o odchod, Komisia uviedla, že by bolo užitočné, keby holandský štát navrhol a jasne oznámil stratégiu odchodu. V skutočnosti by mohli opakované a masívne intervencie holandského štátu vkladatelia vnímať ako znak jeho trvalej podpory.

4.   PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

4.1.   Prvý súbor pripomienok spoločnosti Van Lanschot (list zo 6. mája 2009)

| (158) | Sťažovateľ tvrdil, že FBN a ABN AMRO N (vrátane svojich dcérskych spoločností, ako sú MoneYou a Mees Pierson) vďaka štátnej pomoci a štátnemu vlastníctvu ponúkajú neudržateľne vysoké úrokové sadzby pri individuálnych sporiacich a vkladových účtoch, čím sa destabilizuje holandský bankový trh. |
| --- | --- |

(158)

Sťažovateľ tvrdil, že FBN a ABN AMRO N (vrátane svojich dcérskych spoločností, ako sú MoneYou a Mees Pierson) vďaka štátnej pomoci a štátnemu vlastníctvu ponúkajú neudržateľne vysoké úrokové sadzby pri individuálnych sporiacich a vkladových účtoch, čím sa destabilizuje holandský bankový trh.

| (159) | Sťažovateľ sa domnieval, že úrokové sadzby, ktoré ponúkali FBN a ABN AMRO N boli stratové. V tomto ohľade poukázal na skutočnosť, že sadzby EURIBOR klesli z 5 % v septembri 2008 na menej ako 2 % v januári/februári 2009, zatiaľ čo úrokové sadzby, ktoré ponúkali FBN a ABN AMRO N na sporiacich účtoch v skutočnosti vzrástli. |
| --- | --- |

(159)

Sťažovateľ sa domnieval, že úrokové sadzby, ktoré ponúkali FBN a ABN AMRO N boli stratové. V tomto ohľade poukázal na skutočnosť, že sadzby EURIBOR klesli z 5 % v septembri 2008 na menej ako 2 % v januári/februári 2009, zatiaľ čo úrokové sadzby, ktoré ponúkali FBN a ABN AMRO N na sporiacich účtoch v skutočnosti vzrástli.

| (160) | Sťažovateľ takisto poukazuje na osobitosti holandského trhu privátneho bankovníctva v porovnaní s trhom retailového bankovníctva, ktorý má tendenciu zvýšiť rušivý účinok prijatých opatrení. Výška úspor v oblasti privátneho bankovníctva je v priemere vyššia než v oblasti retailového bankovníctva. V prípade nízkych úspor sa klienti menej zaujímajú o rizikový profil ich banky, pretože sú chránení holandskou schémou ochrany vkladov (až do výšky 100 000 EUR). Uvedomenie si rizík sa však zvyšuje v prípade prekročenia tejto hraničnej úrovne, čo je pomerne časté v oblasti privátneho bankovníctva. |
| --- | --- |

(160)

Sťažovateľ takisto poukazuje na osobitosti holandského trhu privátneho bankovníctva v porovnaní s trhom retailového bankovníctva, ktorý má tendenciu zvýšiť rušivý účinok prijatých opatrení. Výška úspor v oblasti privátneho bankovníctva je v priemere vyššia než v oblasti retailového bankovníctva. V prípade nízkych úspor sa klienti menej zaujímajú o rizikový profil ich banky, pretože sú chránení holandskou schémou ochrany vkladov (až do výšky 100 000 EUR). Uvedomenie si rizík sa však zvyšuje v prípade prekročenia tejto hraničnej úrovne, čo je pomerne časté v oblasti privátneho bankovníctva.

| (161) | Sťažovateľ takisto tvrdil, že FBN a ABN AMRO N majú výhody z implicitnej štátnej záruky. Tvrdil, že klienti FBN a ABN AMRO N sú presvedčení, že holandský štát nedovolí bankrot bánk vo vlastníctve štátu. |
| --- | --- |

(161)

Sťažovateľ takisto tvrdil, že FBN a ABN AMRO N majú výhody z implicitnej štátnej záruky. Tvrdil, že klienti FBN a ABN AMRO N sú presvedčení, že holandský štát nedovolí bankrot bánk vo vlastníctve štátu.

| (162) | Sťažovateľ, ktorý prekonal krízu bez štátnej pomoci, zdôraznil, že bol vážne ovplyvnený správaním FBN a ABN AMRO N narúšajúcim hospodársku súťaž, pretože sa s cieľom financovať svoje aktíva (71) zvyčajne v značnom rozsahu spoliehal na holandský trh úspor. Sťažovateľ mal v absolútnom vyjadrení úspory a vklady vo výške 15 mld. EUR, čo znamenalo, že zvýšenie úrokových sadzieb o 1 % by spoločnosť mohlo stáť približne 150 mil. EUR ročne (72). Okrem tohto zvýšenia nákladov to ovplyvnilo aj objem, pretože spoločnosť Van Lanschot stratila klientov. |
| --- | --- |

(162)

Sťažovateľ, ktorý prekonal krízu bez štátnej pomoci, zdôraznil, že bol vážne ovplyvnený správaním FBN a ABN AMRO N narúšajúcim hospodársku súťaž, pretože sa s cieľom financovať svoje aktíva (71) zvyčajne v značnom rozsahu spoliehal na holandský trh úspor. Sťažovateľ mal v absolútnom vyjadrení úspory a vklady vo výške 15 mld. EUR, čo znamenalo, že zvýšenie úrokových sadzieb o 1 % by spoločnosť mohlo stáť približne 150 mil. EUR ročne (72). Okrem tohto zvýšenia nákladov to ovplyvnilo aj objem, pretože spoločnosť Van Lanschot stratila klientov.

4.2.   Následné pripomienky spoločnosti Van Lanschot (listy z 21. a 28. augusta 2009)

| (163) | Podľa sťažovateľa pretrvávalo neobvyklé správanie FBN a ABN AMRO N počas letných mesiacov roku 2009. |
| --- | --- |

(163)

Podľa sťažovateľa pretrvávalo neobvyklé správanie FBN a ABN AMRO N počas letných mesiacov roku 2009.

| (164) | Sťažovateľ ako ďalší argument uviedol neobvykle veľký objem a zmeny trhových podielov na tradične stabilnom holandskom trhu úspor. Sťažovateľ v tomto smere poukázal na tlačové správy FBN a ABN AMRO N, v ktorých sa uvádzal príliv vkladov vo výške 9 mld. EUR v prípade FBN a 21 mld. EUR v prípade ANB AMRO N v prvom polroku 2009 (73). Sťažovateľ považuje tieto údaje za vysoké vzhľadom na skutočnosť, že celkový holandský trh úspor predstavuje približne 287 mld. EUR. |
| --- | --- |

(164)

Sťažovateľ ako ďalší argument uviedol neobvykle veľký objem a zmeny trhových podielov na tradične stabilnom holandskom trhu úspor. Sťažovateľ v tomto smere poukázal na tlačové správy FBN a ABN AMRO N, v ktorých sa uvádzal príliv vkladov vo výške 9 mld. EUR v prípade FBN a 21 mld. EUR v prípade ANB AMRO N v prvom polroku 2009 (73). Sťažovateľ považuje tieto údaje za vysoké vzhľadom na skutočnosť, že celkový holandský trh úspor predstavuje približne 287 mld. EUR.

| (165) | Sťažovateľ ako ďalšie príklady neobvyklých cien poukázal na skutočnosť, že úrokové sadzby pri úsporách v susedných krajinách, ako je Belgicko, Francúzsko a Nemecko odzrkadľovali pokles sadzieb EURIBOR, zatiaľ čo holandské úrokové sadzby pri úsporách zostali neochvejne na vysokej úrovni. |
| --- | --- |

(165)

Sťažovateľ ako ďalšie príklady neobvyklých cien poukázal na skutočnosť, že úrokové sadzby pri úsporách v susedných krajinách, ako je Belgicko, Francúzsko a Nemecko odzrkadľovali pokles sadzieb EURIBOR, zatiaľ čo holandské úrokové sadzby pri úsporách zostali neochvejne na vysokej úrovni.

4.3.   Pripomienky spoločnosti ABN AMRO Bank (list zo 6. júla 2009)

| (166) | ABN AMRO Bank (t. j. materská spoločnosť ABN AMRO N) pri pripomienkovaní rozhodnutia z 8. apríla 2009 o začatí konania vo veci formálneho zisťovania poskytla viac informácií o svojej finančnej situácii a stratégii financovania. ABN AMRO Bank poprela, že mala výhody – priamo alebo nepriamo – z akejkoľvek finančnej pomoci poskytnutej spoločnosti FBN (opatrenia Y1 a Y2). ABN AMRO Bank poukázala na to, že nepotrebovala pomoc na vlastné financovanie počas krízy vďaka svojej stratégii diverzifikovaného financovania. Zdôraznila takisto, že jej štatistiky likvidity boli stále v rámci regulačných obmedzení a rovnako v rámci jej vlastných interných limitov. |
| --- | --- |

(166)

ABN AMRO Bank (t. j. materská spoločnosť ABN AMRO N) pri pripomienkovaní rozhodnutia z 8. apríla 2009 o začatí konania vo veci formálneho zisťovania poskytla viac informácií o svojej finančnej situácii a stratégii financovania. ABN AMRO Bank poprela, že mala výhody – priamo alebo nepriamo – z akejkoľvek finančnej pomoci poskytnutej spoločnosti FBN (opatrenia Y1 a Y2). ABN AMRO Bank poukázala na to, že nepotrebovala pomoc na vlastné financovanie počas krízy vďaka svojej stratégii diverzifikovaného financovania. Zdôraznila takisto, že jej štatistiky likvidity boli stále v rámci regulačných obmedzení a rovnako v rámci jej vlastných interných limitov.

5.   PRIPOMIENKY HOLANDSKÉHO ŠTÁTU

5.1.   Pripomienky holandského štátu k rozhodnutiu z 8. apríla 2009

| (167) | Holandský štát uznal, že FBN bola schopná pokračovať vo svojej činnosti, pretože bola kúpená štátom (74), tvrdil však, že kúpa bola v súlade s tzv. „zásadou investora v trhovom hospodárstve“ (ďalej len „MEIP“, Market economy investor principle). Podľa holandského štátu v dôsledku toho neprišlo k selektívnej výhode a teda ani k štátnej pomoci. Holandský štát tvrdil, že hoci boli integrované transakcie z 3. októbra 2008 v prvom rade zamerané na zabránenie destabilizácii FBN a ABN AMRO N a holandského bankového systému vo všeobecnosti, kúpou podielov v FBN a ABN AMRO N sa holandský štát zameral na dosiahnutie pozitívnej dlhodobej návratnosti. Holandský štát zdôraznil, že cena za FBN (vrátane ABN AMRO N) bola v rozmedzí ocenenia jeho externého znalca. |
| --- | --- |

(167)

Holandský štát uznal, že FBN bola schopná pokračovať vo svojej činnosti, pretože bola kúpená štátom (74), tvrdil však, že kúpa bola v súlade s tzv. „zásadou investora v trhovom hospodárstve“ (ďalej len „MEIP“, Market economy investor principle). Podľa holandského štátu v dôsledku toho neprišlo k selektívnej výhode a teda ani k štátnej pomoci. Holandský štát tvrdil, že hoci boli integrované transakcie z 3. októbra 2008 v prvom rade zamerané na zabránenie destabilizácii FBN a ABN AMRO N a holandského bankového systému vo všeobecnosti, kúpou podielov v FBN a ABN AMRO N sa holandský štát zameral na dosiahnutie pozitívnej dlhodobej návratnosti. Holandský štát zdôraznil, že cena za FBN (vrátane ABN AMRO N) bola v rozmedzí ocenenia jeho externého znalca.

| (168) | Holandský štát vyhlásil, že za FBN zaplatil trhovú cenu, poukázal však na to, že aj v prípade, že by bola nadhodnotená, táto platba by nepredstavovala štátnu pomoc pre Fortis SA/NV (ktorá bola predávajúcou spoločnosťou) ani štátnu pomoc pre FBN. |
| --- | --- |

(168)

Holandský štát vyhlásil, že za FBN zaplatil trhovú cenu, poukázal však na to, že aj v prípade, že by bola nadhodnotená, táto platba by nepredstavovala štátnu pomoc pre Fortis SA/NV (ktorá bola predávajúcou spoločnosťou) ani štátnu pomoc pre FBN.

| (169) | Pokiaľ ide o opatrenie Y1, holandský štát tvrdil, že poskytol spoločnosti FBN krátkodobé financovanie za trhových podmienok. Argumentoval tým, že FBN získala pred krízou financovanie od svojej materskej spoločnosti za sadzbu EONIA alebo EURIBOR bez ďalšej marže. Holandský štát tvrdil, že ceny, ktoré uplatnil (ako sa uvádzajú v odôvodnení 96) boli v súlade s trhovým postupom. Konkrétne uviedol, že jeho systém cien použitý pre obdobie po 5. novembri 2008 (marža vo výške 50 bázických bodov pre úvery s platnosťou dlhšou ako tri mesiace) bol zosúladený s holandským systémom ochrany vkladov (75). |
| --- | --- |

(169)

Pokiaľ ide o opatrenie Y1, holandský štát tvrdil, že poskytol spoločnosti FBN krátkodobé financovanie za trhových podmienok. Argumentoval tým, že FBN získala pred krízou financovanie od svojej materskej spoločnosti za sadzbu EONIA alebo EURIBOR bez ďalšej marže. Holandský štát tvrdil, že ceny, ktoré uplatnil (ako sa uvádzajú v odôvodnení 96) boli v súlade s trhovým postupom. Konkrétne uviedol, že jeho systém cien použitý pre obdobie po 5. novembri 2008 (marža vo výške 50 bázických bodov pre úvery s platnosťou dlhšou ako tri mesiace) bol zosúladený s holandským systémom ochrany vkladov (75).

| (170) | V súvislosti s obdobím, počas ktorého bola facilita likvidity FBN k dispozícii, holandský štát vysvetlil, že začal rokovania o ukončení facility likvidity v januári 2009 s cieľom čo najrýchlejšie ukončiť facilitu likvidity. Holandský štát vzhľadom na tento cieľ zaviedol v marci 2009 nový dvojstupňový systém cien, na základe ktorého sa financovanie stalo drahším, ak prekročilo vopred stanovenú hraničnú úroveň. Holandský štát predpokladal, že FBN môže splácať facilitu likvidity sadzbou vo výške 4 až 5 mld. EUR mesačne a plánoval ukončiť facilitu likvidity do konca roka 2009. V skutočnosti FBN splatila facilitu likvidity rýchlejšie, než sa očakávalo. Facilita likvidity sa skončila už 1. júla 2009. |
| --- | --- |

(170)

V súvislosti s obdobím, počas ktorého bola facilita likvidity FBN k dispozícii, holandský štát vysvetlil, že začal rokovania o ukončení facility likvidity v januári 2009 s cieľom čo najrýchlejšie ukončiť facilitu likvidity. Holandský štát vzhľadom na tento cieľ zaviedol v marci 2009 nový dvojstupňový systém cien, na základe ktorého sa financovanie stalo drahším, ak prekročilo vopred stanovenú hraničnú úroveň. Holandský štát predpokladal, že FBN môže splácať facilitu likvidity sadzbou vo výške 4 až 5 mld. EUR mesačne a plánoval ukončiť facilitu likvidity do konca roka 2009. V skutočnosti FBN splatila facilitu likvidity rýchlejšie, než sa očakávalo. Facilita likvidity sa skončila už 1. júla 2009.

| (171) | Holandský štát tvrdil, že maximálna lehota splatnosti likvidity poskytnutej v rámci facility likvidity bola primeraná. V tomto ohľade holandský štát objasnil, že v prvom období (t. j. od 6. do 23. októbra 2008) poskytol likviditu so splatnosťou nie viac ako niekoľko týždňov. Keď sa facilita likvidity následne upravila, maximálna lehota splatnosti sa predĺžila na deväť mesiacov, aby sa zabránilo vrcholom splatenia. |
| --- | --- |

(171)

Holandský štát tvrdil, že maximálna lehota splatnosti likvidity poskytnutej v rámci facility likvidity bola primeraná. V tomto ohľade holandský štát objasnil, že v prvom období (t. j. od 6. do 23. októbra 2008) poskytol likviditu so splatnosťou nie viac ako niekoľko týždňov. Keď sa facilita likvidity následne upravila, maximálna lehota splatnosti sa predĺžila na deväť mesiacov, aby sa zabránilo vrcholom splatenia.

| (172) | Holandský štát objasnil, že celkový objem facility likvidity (teda 5 mld. EUR vo forme jednodňového financovania a 40 mld. EUR vo forme dlhodobého financovania) sa zakladal na skutočných potrebách financovania FBN a predstavoval teda nevyhnutné minimum. Krátkodobá facilita likvidity vo výške 45 mld. EUR zohľadňovala bežnú volatilitu stavu hotovosti FBN a umožňovala FBN okamžite splatiť približne 34 mld. EUR Fortis SA/NV. |
| --- | --- |

(172)

Holandský štát objasnil, že celkový objem facility likvidity (teda 5 mld. EUR vo forme jednodňového financovania a 40 mld. EUR vo forme dlhodobého financovania) sa zakladal na skutočných potrebách financovania FBN a predstavoval teda nevyhnutné minimum. Krátkodobá facilita likvidity vo výške 45 mld. EUR zohľadňovala bežnú volatilitu stavu hotovosti FBN a umožňovala FBN okamžite splatiť približne 34 mld. EUR Fortis SA/NV.

| (173) | Vzhľadom na dlhodobé úvery (t. j. opatrenie Y2) holandský štát uznal, že Fortis Bank SA/NV by požiadala o splatenie úverov s pevnou úrokovou sadzbou (avšak nie úverov s premenlivou úrokovou sadzbou) (76). Holandský štát však tvrdil, že len prevzal miesto spoločnosti Fortis Bank SA/NV, pričom ponechal všetky podmienky existujúcich zmlúv nezmenené. Podľa holandského štátu bola zmluva medzi Fortis Bank SA/NV a FBN bežnou trhovou zmluvou medzi súkromnými účastníkmi trhu. Holandský štát tvrdil, že keďže nahradil investora v trhovom hospodárstve, jeho správanie bolo automaticky v súlade s MEIP. Holandský štát sa preto domnieval, že nemusí zdôvodňovať, prečo sadzby mohli byť vyššie alebo prečo nahradil tieto dlhodobé úvery úvermi s kratšou lehotou splatnosti (77). |
| --- | --- |

(173)

Vzhľadom na dlhodobé úvery (t. j. opatrenie Y2) holandský štát uznal, že Fortis Bank SA/NV by požiadala o splatenie úverov s pevnou úrokovou sadzbou (avšak nie úverov s premenlivou úrokovou sadzbou) (76). Holandský štát však tvrdil, že len prevzal miesto spoločnosti Fortis Bank SA/NV, pričom ponechal všetky podmienky existujúcich zmlúv nezmenené. Podľa holandského štátu bola zmluva medzi Fortis Bank SA/NV a FBN bežnou trhovou zmluvou medzi súkromnými účastníkmi trhu. Holandský štát tvrdil, že keďže nahradil investora v trhovom hospodárstve, jeho správanie bolo automaticky v súlade s MEIP. Holandský štát sa preto domnieval, že nemusí zdôvodňovať, prečo sadzby mohli byť vyššie alebo prečo nahradil tieto dlhodobé úvery úvermi s kratšou lehotou splatnosti (77).

| (174) | Holandský štát takisto tvrdil, že je úplne bežné, že spoločnosti pri vykonávaní akvizícií poskytujú novozískaným dcérskym spoločnostiam zároveň aj likviditu. |
| --- | --- |

(174)

Holandský štát takisto tvrdil, že je úplne bežné, že spoločnosti pri vykonávaní akvizícií poskytujú novozískaným dcérskym spoločnostiam zároveň aj likviditu.

| (175) | Pokiaľ ide o to, či spoločnosti ABN AMRO N bola poskytnutá priama alebo nepriama štátna pomoc, holandský štát poprel, že ABN AMRO N získala finančné prostriedky od holandského štátu alebo FBN. Holandský štát objasnil, že ABN AMRO N so svojimi rozsiahlymi koncesiami v oblasti retailového a privátneho bankovníctva mala dostatočné vlastné finančné prostriedky. |
| --- | --- |

(175)

Pokiaľ ide o to, či spoločnosti ABN AMRO N bola poskytnutá priama alebo nepriama štátna pomoc, holandský štát poprel, že ABN AMRO N získala finančné prostriedky od holandského štátu alebo FBN. Holandský štát objasnil, že ABN AMRO N so svojimi rozsiahlymi koncesiami v oblasti retailového a privátneho bankovníctva mala dostatočné vlastné finančné prostriedky.

| (176) | Pokiaľ ide o opatrenie Z, holandský štát tvrdil, že cena transakcie vo výške 6,5 mld. EUR bola skutočnou trhovou cenou. Zdôraznil, že cena bola medzi ocenením na základe „existujúcich trhových podmienok“ vo výške [4 – 6,5] mld. EUR a ocenením „prostredníctvom konjunktúrneho cyklu“ vo výške [6,5 – 9] mld. EUR, ktoré vypočítal jeho externý znalec na začiatku októbra 2008 (pred uskutočnením transakcie z 3. októbra 2008). Pokiaľ ide o skutočnosť, že akvizícia (opatrenie Z) sa realizovala dva a pol mesiaca po vykonaní ocenenia, holandský štát sa domnieval, že neboli potrebné žiadne úpravy, pretože neistoty sa už odzrkadlili v ocenení zo začiatku októbra 2008 (78). Holandský štát takisto tvrdil, že základom problémov ostatných bánk súvisiacich s dôverou boli spravidla aktíva v rámci investičného bankovníctva a toxické aktíva, čo sa prejavilo vo významných poklesoch cien akcií týchto bánk. ABN AMRO N so svojím stabilným profilom retailovej a komerčnej banky bola naopak zásadne odlišná od ostatných bánk. Holandský štát v tejto súvislosti tvrdil, že úprava cien porovnaním s ostatným bankami nemala zmysel. |
| --- | --- |

(176)

Pokiaľ ide o opatrenie Z, holandský štát tvrdil, že cena transakcie vo výške 6,5 mld. EUR bola skutočnou trhovou cenou. Zdôraznil, že cena bola medzi ocenením na základe „existujúcich trhových podmienok“ vo výške [4 – 6,5] mld. EUR a ocenením „prostredníctvom konjunktúrneho cyklu“ vo výške [6,5 – 9] mld. EUR, ktoré vypočítal jeho externý znalec na začiatku októbra 2008 (pred uskutočnením transakcie z 3. októbra 2008). Pokiaľ ide o skutočnosť, že akvizícia (opatrenie Z) sa realizovala dva a pol mesiaca po vykonaní ocenenia, holandský štát sa domnieval, že neboli potrebné žiadne úpravy, pretože neistoty sa už odzrkadlili v ocenení zo začiatku októbra 2008 (78). Holandský štát takisto tvrdil, že základom problémov ostatných bánk súvisiacich s dôverou boli spravidla aktíva v rámci investičného bankovníctva a toxické aktíva, čo sa prejavilo vo významných poklesoch cien akcií týchto bánk. ABN AMRO N so svojím stabilným profilom retailovej a komerčnej banky bola naopak zásadne odlišná od ostatných bánk. Holandský štát v tejto súvislosti tvrdil, že úprava cien porovnaním s ostatným bankami nemala zmysel.

| (177) | Holandský štát takisto zdôraznil, že ostatní členovia konzorcia, a najmä RBS, museli transakciu schváliť a že [...]. Holandský štát odkazuje aj na body 166 a 177 predbežnej správy expertov pre valné zhromaždenie spoločnosti Fortis SA/NV, ktoré sa konalo 11. februára 2009 v Bruseli (79), pričom tvrdil, že tieto body podporujú tvrdenie holandského štátu, že 3. októbra 2008 zaplatil za spoločnosti FBN, ABN AMRO N, Fortis Insurance a Fortis Corporate Insurance spravodlivú cenu, ktorá teda predstavuje platnú referenčnú cenu za predaj v decembri 2008. |
| --- | --- |

(177)

Holandský štát takisto zdôraznil, že ostatní členovia konzorcia, a najmä RBS, museli transakciu schváliť a že [...]. Holandský štát odkazuje aj na body 166 a 177 predbežnej správy expertov pre valné zhromaždenie spoločnosti Fortis SA/NV, ktoré sa konalo 11. februára 2009 v Bruseli (79), pričom tvrdil, že tieto body podporujú tvrdenie holandského štátu, že 3. októbra 2008 zaplatil za spoločnosti FBN, ABN AMRO N, Fortis Insurance a Fortis Corporate Insurance spravodlivú cenu, ktorá teda predstavuje platnú referenčnú cenu za predaj v decembri 2008.

| (178) | Holandský štát vykonal opatrenie Z tak, že sa vzdal vymáhania svojich pohľadávok voči FBN. Holandský štát ďalej tvrdil, že opravu by mala uskutočniť Komisia (pokiaľ by prišla k záveru, že opatrenie Z predstavovalo štátnu pomoc). Keďže sa podobné nástroje iných bánk obchodovali s výraznou zľavou z nominálnej hodnoty (80), bolo logické, že trhová hodnota dlhových nástrojov, ktorých sa holandský štát vzdal, bola takisto pod ich nominálnou hodnotou. Inými slovami, prevládajúce trhové podmienky naznačovali, že holandský štát nemal nárok na nominálnu hodnotu, ale na nižšiu trhovú hodnotu. Holandský štát tvrdil, že vzhľadom na vtedajšie prevládajúce trhové podmienky mal len nárok na trhovú hodnotu vo výške [4,55 – 5,85] mld. EUR (nominálna hodnota úverov vo výške 6,5 mld. EUR bola teda upravená o trhovú zľavu vo výške [0,65 – 1,95] mld. EUR). |
| --- | --- |

(178)

Holandský štát vykonal opatrenie Z tak, že sa vzdal vymáhania svojich pohľadávok voči FBN. Holandský štát ďalej tvrdil, že opravu by mala uskutočniť Komisia (pokiaľ by prišla k záveru, že opatrenie Z predstavovalo štátnu pomoc). Keďže sa podobné nástroje iných bánk obchodovali s výraznou zľavou z nominálnej hodnoty (80), bolo logické, že trhová hodnota dlhových nástrojov, ktorých sa holandský štát vzdal, bola takisto pod ich nominálnou hodnotou. Inými slovami, prevládajúce trhové podmienky naznačovali, že holandský štát nemal nárok na nominálnu hodnotu, ale na nižšiu trhovú hodnotu. Holandský štát tvrdil, že vzhľadom na vtedajšie prevládajúce trhové podmienky mal len nárok na trhovú hodnotu vo výške [4,55 – 5,85] mld. EUR (nominálna hodnota úverov vo výške 6,5 mld. EUR bola teda upravená o trhovú zľavu vo výške [0,65 – 1,95] mld. EUR).

| (179) | Holandské ministerstvo financií predložilo Komisii 18. júna 2009 hodnotenie DNB týkajúce sa FBN, ako sa požadovalo v rozhodnutí z 8. apríla 2009 [...] (81), (82), (83). |
| --- | --- |

(179)

Holandské ministerstvo financií predložilo Komisii 18. júna 2009 hodnotenie DNB týkajúce sa FBN, ako sa požadovalo v rozhodnutí z 8. apríla 2009 [...] (81), (82), (83).

| (180) | DNB takisto informoval Komisiu o [...] ABN AMRO N listom z 20. januára 2010. [...] |
| --- | --- |

(180)

DNB takisto informoval Komisiu o [...] ABN AMRO N listom z 20. januára 2010. [...]

5.2.   Pripomienky holandského štátu k rozhodnutiu z 5. februára 2010

| (181) | Vo všeobecnosti holandský štát tvrdil, že prijaté opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc, pretože opatrenia:






  i) | neposkytovali výhody pre ABN AMRO N ani FBN; |
| --- | --- | --- |

(181)

Vo všeobecnosti holandský štát tvrdil, že prijaté opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc, pretože opatrenia:

i)

neposkytovali výhody pre ABN AMRO N ani FBN;

| ii) | boli nevyhnutné na oddelenie ABN AMRO N a FBN od ich príslušných materských spoločností a vyplývali zo zmluvných záväzkov holandského štátu ako nástupcu Fortis SA/NV v CSA alebo |
| --- | --- |

ii)

boli nevyhnutné na oddelenie ABN AMRO N a FBN od ich príslušných materských spoločností a vyplývali zo zmluvných záväzkov holandského štátu ako nástupcu Fortis SA/NV v CSA alebo

| iii) | boli ekonomicky racionálne z pohľadu súkromného investora. |
| --- | --- |

iii)

boli ekonomicky racionálne z pohľadu súkromného investora.

| (182) | Holandský štát tvrdil, že Komisia by mala uplatniť MEIP na každé jednotlivé opatrenie, ktoré holandský štát prijal. Predovšetkým pokiaľ ide o opatrenia súvisiace s koncentráciou (konkrétne opatrenia B4 a B5), holandský štát zdôraznil, že koncentrácia predstavovala investíciu s kladnou čistou súčasnou hodnotou (ďalej len „NPV“), a preto je v súlade s MEIP. |
| --- | --- |

(182)

Holandský štát tvrdil, že Komisia by mala uplatniť MEIP na každé jednotlivé opatrenie, ktoré holandský štát prijal. Predovšetkým pokiaľ ide o opatrenia súvisiace s koncentráciou (konkrétne opatrenia B4 a B5), holandský štát zdôraznil, že koncentrácia predstavovala investíciu s kladnou čistou súčasnou hodnotou (ďalej len „NPV“), a preto je v súlade s MEIP.

| (183) | Inými slovami holandský štát nesúhlasil s predbežným stanoviskom Komisie, ako sa uvádza v odôvodnení 96 rozhodnutia z 5. februára 2010, že MEIP sa neuplatňujú na opatrenia v nadväznosti na integrované transakcie štátu z 3. októbra 2008, pretože tieto opatrenia boli súčasťou väčšej operácie na záchranu a reštrukturalizáciu. |
| --- | --- |

(183)

Inými slovami holandský štát nesúhlasil s predbežným stanoviskom Komisie, ako sa uvádza v odôvodnení 96 rozhodnutia z 5. februára 2010, že MEIP sa neuplatňujú na opatrenia v nadväznosti na integrované transakcie štátu z 3. októbra 2008, pretože tieto opatrenia boli súčasťou väčšej operácie na záchranu a reštrukturalizáciu.

| (184) | Holandský štát uznal, že z pravidiel štátnej pomoci vyplýva, že MEIP sa neuplatňuje, ak sa v krátkom časovom období vykoná niekoľko vzájomne prepojených kapitálových injekcií. Napriek tomu tvrdil, že táto analýza neplatí pre FBN a ABN AMRO N, pretože podľa jeho názoru integrované transakcie z 3. októbra 2008 neobsahovali opatrenia štátnej pomoci a následné opatrenia okrem toho nesúviseli s počiatočnou transakciou. |
| --- | --- |

(184)

Holandský štát uznal, že z pravidiel štátnej pomoci vyplýva, že MEIP sa neuplatňuje, ak sa v krátkom časovom období vykoná niekoľko vzájomne prepojených kapitálových injekcií. Napriek tomu tvrdil, že táto analýza neplatí pre FBN a ABN AMRO N, pretože podľa jeho názoru integrované transakcie z 3. októbra 2008 neobsahovali opatrenia štátnej pomoci a následné opatrenia okrem toho nesúviseli s počiatočnou transakciou.

| (185) | Holandský štát tvrdil, že Komisia by mala zohľadniť veľmi špecifické okolnosti, za ktorých bol holandský štát povinný kúpiť FBN. Holandský štát takisto zdôraznil, že predaj nového HBU bol pre holandský štát a ABN AMRO N veľmi zaťažujúci a mal negatívny vplyv na kapitál vo výške 470 mil. EUR. |
| --- | --- |

(185)

Holandský štát tvrdil, že Komisia by mala zohľadniť veľmi špecifické okolnosti, za ktorých bol holandský štát povinný kúpiť FBN. Holandský štát takisto zdôraznil, že predaj nového HBU bol pre holandský štát a ABN AMRO N veľmi zaťažujúci a mal negatívny vplyv na kapitál vo výške 470 mil. EUR.

| (186) | Holandský štát tvrdil, že pri všetkých svojich opatreniach vychádzal zo zásad ustanovených v oznámení o bankách (84) a oznámení Komisie – Rekapitalizácia finančných inštitúcií v súčasnej finančnej kríze: obmedzenie pomoci na nevyhnutné minimum a opatrenia proti neprimeranému narušeniu hospodárskej súťaže (85) (ďalej len „oznámenie o rekapitalizácii“). Holandský štát vo všeobecnosti tvrdil, že jeho opatrenia boli dobre cielené, primerané výzvam, ktorým čelil, a navrhnuté tak, aby minimalizovali negatívne vedľajšie účinky na konkurentov. |
| --- | --- |

(186)

Holandský štát tvrdil, že pri všetkých svojich opatreniach vychádzal zo zásad ustanovených v oznámení o bankách (84) a oznámení Komisie – Rekapitalizácia finančných inštitúcií v súčasnej finančnej kríze: obmedzenie pomoci na nevyhnutné minimum a opatrenia proti neprimeranému narušeniu hospodárskej súťaže (85) (ďalej len „oznámenie o rekapitalizácii“). Holandský štát vo všeobecnosti tvrdil, že jeho opatrenia boli dobre cielené, primerané výzvam, ktorým čelil, a navrhnuté tak, aby minimalizovali negatívne vedľajšie účinky na konkurentov.

| (187) | Holandský štát tvrdil, že opatrenie A a opatrenie B1 sa nepovažujú za štátnu pomoc, pretože štát bol zmluvne viazaný vyriešiť kapitálové problémy ABN AMRO Z. Holandský štát bol zmluvne viazaný podľa dohody akcionárov konzorcia vykonať oddelenie ABN AMRO Holding. DNB povolil začatie oddelenia ABN AMRO II len v prípade, že všetci členovia konzorcia zaplatili svoj podiel na chýbajúcom kapitáli ABN AMRO Z. Holandský štát pripustil, že poskytol prostredníctvom ABN AMRO N kapitál v prospech ABN AMRO Z, zdôraznil však, že ABN AMRO N vystupovala len ako sprostredkovateľ. Napokon ABN AMRO N len presunula kapitál v prospech ABN AMRO Z a opatrenie A selektívne nezvýhodnilo ABN AMRO N. |
| --- | --- |

(187)

Holandský štát tvrdil, že opatrenie A a opatrenie B1 sa nepovažujú za štátnu pomoc, pretože štát bol zmluvne viazaný vyriešiť kapitálové problémy ABN AMRO Z. Holandský štát bol zmluvne viazaný podľa dohody akcionárov konzorcia vykonať oddelenie ABN AMRO Holding. DNB povolil začatie oddelenia ABN AMRO II len v prípade, že všetci členovia konzorcia zaplatili svoj podiel na chýbajúcom kapitáli ABN AMRO Z. Holandský štát pripustil, že poskytol prostredníctvom ABN AMRO N kapitál v prospech ABN AMRO Z, zdôraznil však, že ABN AMRO N vystupovala len ako sprostredkovateľ. Napokon ABN AMRO N len presunula kapitál v prospech ABN AMRO Z a opatrenie A selektívne nezvýhodnilo ABN AMRO N.

| (188) | Pokiaľ ide o to, či nedostatok kapitálu ABN AMRO Z bol dôsledkom selektívnych výhod poskytnutých ABN AMRO N, holandský štát uviedol, že členovia konzorcia už v čase kúpy ABN AMRO Holdings konzorciom (pozri odôvodnenie 33) zaistili, aby aktivity s rôznymi kontrolnými akciami (ako sa vymedzujú v odôvodnení 35) boli dostatočne navzájom oddelené. Toto opatrenie znamenalo, že existovalo aj jasné rozlíšenie činností ABN AMRO N a ABN AMRO Z. To napríklad znamenalo, že ABN AMRO N mala vlastnú firemnú štruktúru riadenia a vlastné vykazovanie. Holandský štát takisto upriamil pozornosť Komisie na skutočnosť, že spoločnosť ABN AMRO N mala k 6. februáru 2010 samostatné právne postavenie (86). |
| --- | --- |

(188)

Pokiaľ ide o to, či nedostatok kapitálu ABN AMRO Z bol dôsledkom selektívnych výhod poskytnutých ABN AMRO N, holandský štát uviedol, že členovia konzorcia už v čase kúpy ABN AMRO Holdings konzorciom (pozri odôvodnenie 33) zaistili, aby aktivity s rôznymi kontrolnými akciami (ako sa vymedzujú v odôvodnení 35) boli dostatočne navzájom oddelené. Toto opatrenie znamenalo, že existovalo aj jasné rozlíšenie činností ABN AMRO N a ABN AMRO Z. To napríklad znamenalo, že ABN AMRO N mala vlastnú firemnú štruktúru riadenia a vlastné vykazovanie. Holandský štát takisto upriamil pozornosť Komisie na skutočnosť, že spoločnosť ABN AMRO N mala k 6. februáru 2010 samostatné právne postavenie (86).

| (189) | Holandský štát poskytol aj dôkazy, že nedostatok kapitálu v spoločnosti ABN AMRO Z existoval už v čase akvizície 3. októbra 2008. Počiatočná súvaha ABN AMRO Z vykazovala už 3. októbra 2008 záporné saldo 7,4 mld. EUR a podiel spoločnosti Fortis SA/NV na ňom bol približne 2,5 mld. EUR. Pokiaľ ide o dôvody nedostatku kapitálu, holandský štát pripustil, že došlo k prevodu akcií Unicredito vo výške 1 mld. EUR z ABN AMRO Z na prevádzkové kontrolné akcie (vrátane približne 300 mil. EUR na ABN AMRO N), poskytol však informácie, ktoré ukazujú, že prevod akcií Unicredito sa uskutočnil vo februári 2008, dávno pred intervenciou holandského štátu. Prevod akcií Unicredito sa preto nemohol považovať za štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(189)

Holandský štát poskytol aj dôkazy, že nedostatok kapitálu v spoločnosti ABN AMRO Z existoval už v čase akvizície 3. októbra 2008. Počiatočná súvaha ABN AMRO Z vykazovala už 3. októbra 2008 záporné saldo 7,4 mld. EUR a podiel spoločnosti Fortis SA/NV na ňom bol približne 2,5 mld. EUR. Pokiaľ ide o dôvody nedostatku kapitálu, holandský štát pripustil, že došlo k prevodu akcií Unicredito vo výške 1 mld. EUR z ABN AMRO Z na prevádzkové kontrolné akcie (vrátane približne 300 mil. EUR na ABN AMRO N), poskytol však informácie, ktoré ukazujú, že prevod akcií Unicredito sa uskutočnil vo februári 2008, dávno pred intervenciou holandského štátu. Prevod akcií Unicredito sa preto nemohol považovať za štátnu pomoc.

| (190) | Pokiaľ ide o náklady, ktoré ABN AMRO Z znášala, súvisiace s funkciami ústredia, holandský štát zdôraznil, že tieto náklady sa výrazne znížili po kúpe ABN AMRO Holding členmi konzorcia, ako sa opisuje v odôvodnení 33. Keďže členovia konzorcia nemali záujem o zachovanie veľkého integrovaného ústredia, bolo logické držať tieto náklady na čo najnižšej možnej úrovni. Údaje, ktoré poskytol holandský štát, ukázali, že náklady na fungovanie skupiny, ktoré ABN AMRO Z znášala, predstavovali [0 – 0,5] mld. EUR v roku 2008 a [0 – 0,2] mld. EUR v roku 2009, čo holandský štát považoval za zanedbateľné. Holandský štát takisto zdôraznil, že mu vznikla povinnosť znášať tieto náklady, keď nahradil Fortis SA/NV ako zmluvnú stranu dohody akcionárov konzorcia po kúpe FBN (vrátane ABN AMRO N) 3. októbra 2008. |
| --- | --- |

(190)

Pokiaľ ide o náklady, ktoré ABN AMRO Z znášala, súvisiace s funkciami ústredia, holandský štát zdôraznil, že tieto náklady sa výrazne znížili po kúpe ABN AMRO Holding členmi konzorcia, ako sa opisuje v odôvodnení 33. Keďže členovia konzorcia nemali záujem o zachovanie veľkého integrovaného ústredia, bolo logické držať tieto náklady na čo najnižšej možnej úrovni. Údaje, ktoré poskytol holandský štát, ukázali, že náklady na fungovanie skupiny, ktoré ABN AMRO Z znášala, predstavovali [0 – 0,5] mld. EUR v roku 2008 a [0 – 0,2] mld. EUR v roku 2009, čo holandský štát považoval za zanedbateľné. Holandský štát takisto zdôraznil, že mu vznikla povinnosť znášať tieto náklady, keď nahradil Fortis SA/NV ako zmluvnú stranu dohody akcionárov konzorcia po kúpe FBN (vrátane ABN AMRO N) 3. októbra 2008.

| (191) | Ak by Komisia považovala opatrenie A za štátnu pomoc, holandský štát tvrdil, že by sa nemalo uplatňovať oznámenie o znehodnotených aktívach (87). Podľa holandského štátu neexistovala žiadna neistota týkajúca sa ocenenia chránených aktív, ktoré sa preto nemohli považovať za „znehodnotené“ v zmysle použitom v oznámení. Ak by Komisia nesúhlasila s týmto stanoviskom, holandská vláda tvrdila, že CDS ABN AMRO N sú stále v súlade so všeobecnými zásadami tohto oznámenia. Tvrdila okrem toho, že nástroj úverového zabezpečenia bol nevyhnutný a primeraný, pričom sa narušenia hospodárskej súťaže udržiavali na minime. |
| --- | --- |

(191)

Ak by Komisia považovala opatrenie A za štátnu pomoc, holandský štát tvrdil, že by sa nemalo uplatňovať oznámenie o znehodnotených aktívach (87). Podľa holandského štátu neexistovala žiadna neistota týkajúca sa ocenenia chránených aktív, ktoré sa preto nemohli považovať za „znehodnotené“ v zmysle použitom v oznámení. Ak by Komisia nesúhlasila s týmto stanoviskom, holandská vláda tvrdila, že CDS ABN AMRO N sú stále v súlade so všeobecnými zásadami tohto oznámenia. Tvrdila okrem toho, že nástroj úverového zabezpečenia bol nevyhnutný a primeraný, pričom sa narušenia hospodárskej súťaže udržiavali na minime.

| (192) | Holandský štát uviedol, že odmena za CRI – výnos vo výške 10 % z uvoľneného kapitálu – je dostatočne vysoká. Predložil aj dôkazy o tom, že tranža prvej straty vo výške 20 bázických bodov je podstatne vyššia než očakávaná strata. Holandský štát tvrdil, že historické straty (t. j. [0 – 15] bázických bodov) a predpokladané straty v roku 2010 (t. j. [0 – 30] bázických bodov) na hypotekárnom portfóliu ABN AMRO N poskytovali dobrú prognózu pre celý rad budúcich očakávaných strát. Aj informácie o trhu z ratingových správ (88) potvrdili, že tranža prvej straty prevyšuje očakávané straty. Holandský štát sa odvolal aj na dokument investičnej banky [...], v ktorom sa simulovalo, ako sa môžu vyvíjať peňažné toky holandského štátu v rámci rôznych stresových scenárov. |
| --- | --- |

(192)

Holandský štát uviedol, že odmena za CRI – výnos vo výške 10 % z uvoľneného kapitálu – je dostatočne vysoká. Predložil aj dôkazy o tom, že tranža prvej straty vo výške 20 bázických bodov je podstatne vyššia než očakávaná strata. Holandský štát tvrdil, že historické straty (t. j. [0 – 15] bázických bodov) a predpokladané straty v roku 2010 (t. j. [0 – 30] bázických bodov) na hypotekárnom portfóliu ABN AMRO N poskytovali dobrú prognózu pre celý rad budúcich očakávaných strát. Aj informácie o trhu z ratingových správ (88) potvrdili, že tranža prvej straty prevyšuje očakávané straty. Holandský štát sa odvolal aj na dokument investičnej banky [...], v ktorom sa simulovalo, ako sa môžu vyvíjať peňažné toky holandského štátu v rámci rôznych stresových scenárov.

| (193) | Holandský štát sa takisto domnieval, že CRI obsahuje dostatočné podnety na odchod. Holandský štát upriamil pozornosť Komisie na nákupné opcie obsiahnuté v CRI a na skutočnosť, že CRI sa stane dosť neatraktívny, keď skupina ABN AMRO bude môcť vykonávať činnosť podľa požiadaviek Bazileja II. Holandský štát v tejto súvislosti veril, že ABN AMRO N pravdepodobne vypovie CRI v januári 2011, keď sa očakáva, že v dôsledku prechodu na požiadavky Bazileja II sa zníži uvoľnený kapitál. |
| --- | --- |

(193)

Holandský štát sa takisto domnieval, že CRI obsahuje dostatočné podnety na odchod. Holandský štát upriamil pozornosť Komisie na nákupné opcie obsiahnuté v CRI a na skutočnosť, že CRI sa stane dosť neatraktívny, keď skupina ABN AMRO bude môcť vykonávať činnosť podľa požiadaviek Bazileja II. Holandský štát v tejto súvislosti veril, že ABN AMRO N pravdepodobne vypovie CRI v januári 2011, keď sa očakáva, že v dôsledku prechodu na požiadavky Bazileja II sa zníži uvoľnený kapitál.

| (194) | Holandský štát objasnil, že náklady na oddelenie (a to opatrenia B2 a B3) boli výsledkom dohody akcionárov konzorcia, ktorej bol holandský štát de facto zmluvnou stranou od 3. októbra 2008. Podľa podmienok tejto dohody, štát – na rozdiel od ABN AMRO N – musel rozdeliť ABN AMRO Holding na tri časti. Holandský štát nesúhlasil s tým, že tieto náklady priniesli ABN AMRO N prospech a rovnako objasnil, že uhradil náklady na oddelenie, pretože vykonanie oddelenia bolo zmluvnou povinnosťou štátu. |
| --- | --- |

(194)

Holandský štát objasnil, že náklady na oddelenie (a to opatrenia B2 a B3) boli výsledkom dohody akcionárov konzorcia, ktorej bol holandský štát de facto zmluvnou stranou od 3. októbra 2008. Podľa podmienok tejto dohody, štát – na rozdiel od ABN AMRO N – musel rozdeliť ABN AMRO Holding na tri časti. Holandský štát nesúhlasil s tým, že tieto náklady priniesli ABN AMRO N prospech a rovnako objasnil, že uhradil náklady na oddelenie, pretože vykonanie oddelenia bolo zmluvnou povinnosťou štátu.

| (195) | Pokiaľ ide o obozretné rozpätie vo výške 500 mil. EUR – takisto zaradené do nákladov na oddelenie – holandský štát tvrdil, že išlo o bežnú bankovú prax. Banky nemôžu pracovať iba s minimálnym požadovaným kapitálom, ale potrebujú dodatočné komfortné rozpätie. Ak by inak banky čelili – hoci malej – prekážke, okamžite by sa dostali do finančných ťažkostí. Holandský štát však uviedol, že jeho príspevok k obozretnému rozpätiu bude dočasný a že v dlhodobom horizonte ABN AMRO N vytvorí sama obozretné rozpätie bez akejkoľvek pomoci zo strany holandského štátu. |
| --- | --- |

(195)

Pokiaľ ide o obozretné rozpätie vo výške 500 mil. EUR – takisto zaradené do nákladov na oddelenie – holandský štát tvrdil, že išlo o bežnú bankovú prax. Banky nemôžu pracovať iba s minimálnym požadovaným kapitálom, ale potrebujú dodatočné komfortné rozpätie. Ak by inak banky čelili – hoci malej – prekážke, okamžite by sa dostali do finančných ťažkostí. Holandský štát však uviedol, že jeho príspevok k obozretnému rozpätiu bude dočasný a že v dlhodobom horizonte ABN AMRO N vytvorí sama obozretné rozpätie bez akejkoľvek pomoci zo strany holandského štátu.

| (196) | Pokiaľ ide o opatrenie B4, holandský štát tvrdil, že opatrenie nepredstavuje štátnu pomoc. Holandský štát tvrdil, že rozhodnutie o koncentrácii oboch bánk bolo už prijaté a čiastočne realizované, keď kúpil FBN. Holandský štát podporil svoje tvrdenie odkazom na skutočnosť, že ABN AMRO Asset Management už bola oddelená a začlenená do Fortis SA/NV v čase integrovaných transakcií z 3. októbra 2008. Holandský štát takisto zdôraznil, že Komisia mu uložila povinnosť zaviesť nápravné opatrenia súvisiace s koncentráciou s cieľom vyriešiť zostávajúce problémy týkajúce sa koncentrácie a že po Fortis SA/NV zdedil nápravné opatrenia súvisiace s koncentráciou týkajúce sa nového HBU. Holandský štát takisto uviedol, že v konečnom dôsledku by sa finančné prostriedky ABN AMRO N nezvýšili, a preto obhajoval názor, že opatrenie B4 nepredstavuje štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(196)

Pokiaľ ide o opatrenie B4, holandský štát tvrdil, že opatrenie nepredstavuje štátnu pomoc. Holandský štát tvrdil, že rozhodnutie o koncentrácii oboch bánk bolo už prijaté a čiastočne realizované, keď kúpil FBN. Holandský štát podporil svoje tvrdenie odkazom na skutočnosť, že ABN AMRO Asset Management už bola oddelená a začlenená do Fortis SA/NV v čase integrovaných transakcií z 3. októbra 2008. Holandský štát takisto zdôraznil, že Komisia mu uložila povinnosť zaviesť nápravné opatrenia súvisiace s koncentráciou s cieľom vyriešiť zostávajúce problémy týkajúce sa koncentrácie a že po Fortis SA/NV zdedil nápravné opatrenia súvisiace s koncentráciou týkajúce sa nového HBU. Holandský štát takisto uviedol, že v konečnom dôsledku by sa finančné prostriedky ABN AMRO N nezvýšili, a preto obhajoval názor, že opatrenie B4 nepredstavuje štátnu pomoc.

| (197) | Holandský štát uviedol, že štátne finančné prostriedky poskytnuté na financovanie nákladov na integráciu (opatrenie B5) treba považovať za racionálne investície, ktoré viedli k zdravej návratnosti vo forme synergií. Holandská vláda odhadla tieto synergie na úrovni okolo 1,1 mld. EUR ročne (pred zdanením), zatiaľ čo počiatočné náklady na integráciu predstavovali 1,2 mld. EUR (po zdanení). Podľa holandského štátu by mala celková NPV koncentrácie (pri zohľadnení synergií, nákladov na integráciu a nákladov na nápravné opatrenia súvisiace s koncentráciou) predstavovať kladnú hodnotu vo výške 2,88 mld. EUR (89). |
| --- | --- |

(197)

Holandský štát uviedol, že štátne finančné prostriedky poskytnuté na financovanie nákladov na integráciu (opatrenie B5) treba považovať za racionálne investície, ktoré viedli k zdravej návratnosti vo forme synergií. Holandská vláda odhadla tieto synergie na úrovni okolo 1,1 mld. EUR ročne (pred zdanením), zatiaľ čo počiatočné náklady na integráciu predstavovali 1,2 mld. EUR (po zdanení). Podľa holandského štátu by mala celková NPV koncentrácie (pri zohľadnení synergií, nákladov na integráciu a nákladov na nápravné opatrenia súvisiace s koncentráciou) predstavovať kladnú hodnotu vo výške 2,88 mld. EUR (89).

| (198) | Podľa holandského štátu premena kapitálu Tier 2 na kapitál Tier 1 (opatrenie C) predstavovalo selektívnu nevýhodu pre FBN. Holandský štát tvrdil, že prevod bol v záujme holandského štátu, pretože mohol previesť úvery s priemerným kupónom vo výške 2,976 % do základného imania, ktoré podľa jeho názoru malo atraktívnu odmenu. V tomto ohľade sa holandský štát odvolal na očakávané normalizované RoE ABN AMRO Group v roku 2012 na úrovni približne [...] %, ako sa uvádza v pláne reštrukturalizácie z decembra 2009. |
| --- | --- |

(198)

Podľa holandského štátu premena kapitálu Tier 2 na kapitál Tier 1 (opatrenie C) predstavovalo selektívnu nevýhodu pre FBN. Holandský štát tvrdil, že prevod bol v záujme holandského štátu, pretože mohol previesť úvery s priemerným kupónom vo výške 2,976 % do základného imania, ktoré podľa jeho názoru malo atraktívnu odmenu. V tomto ohľade sa holandský štát odvolal na očakávané normalizované RoE ABN AMRO Group v roku 2012 na úrovni približne [...] %, ako sa uvádza v pláne reštrukturalizácie z decembra 2009.

| (199) | Ak by Komisia považovala opatrenie C za štátnu pomoc, holandský štát tvrdil, že Komisia by nemala brať do úvahy všetky odpustené pôžičky za štátnu pomoc. Objasnil, že prevod by sa mohol rozdeliť na splatenie kapitálu Tier 2 za nominálnu hodnotu v kombinácii s kapitálovou injekciou Tier 1 (bez čistých hotovostných dôsledkov). Podľa holandského štátu nebolo možné v tom čase racionálne očakávať splatenie kapitálu Tier 2 na úrovni nominálnej hodnoty, pretože porovnateľné nástroje iných bánk sa obchodovali s výraznou zľavou z nominálnej hodnoty, čo odzrkadľovalo krehké trhové podmienky. Holandský štát uviedol, že zľava vo výške [135 – 405] mil. EUR bolo odôvodnená na základe porovnateľných údajov. |
| --- | --- |

(199)

Ak by Komisia považovala opatrenie C za štátnu pomoc, holandský štát tvrdil, že Komisia by nemala brať do úvahy všetky odpustené pôžičky za štátnu pomoc. Objasnil, že prevod by sa mohol rozdeliť na splatenie kapitálu Tier 2 za nominálnu hodnotu v kombinácii s kapitálovou injekciou Tier 1 (bez čistých hotovostných dôsledkov). Podľa holandského štátu nebolo možné v tom čase racionálne očakávať splatenie kapitálu Tier 2 na úrovni nominálnej hodnoty, pretože porovnateľné nástroje iných bánk sa obchodovali s výraznou zľavou z nominálnej hodnoty, čo odzrkadľovalo krehké trhové podmienky. Holandský štát uviedol, že zľava vo výške [135 – 405] mil. EUR bolo odôvodnená na základe porovnateľných údajov.

| (200) | Holandský štát uviedol, že platba vo výške 740 mil. EUR (opatrenie D) bola jedným z jeho záväzkov vyplývajúcich z dohody akcionárov konzorcia. Holandský štát okrem toho zdôraznil, že existovali iba platby ostatným členom konzorcia, a nie v prospech ABN AMRO N, takže ABN AMRO N nebola poskytnutá žiadna štátna pomoc. |
| --- | --- |

(200)

Holandský štát uviedol, že platba vo výške 740 mil. EUR (opatrenie D) bola jedným z jeho záväzkov vyplývajúcich z dohody akcionárov konzorcia. Holandský štát okrem toho zdôraznil, že existovali iba platby ostatným členom konzorcia, a nie v prospech ABN AMRO N, takže ABN AMRO N nebola poskytnutá žiadna štátna pomoc.

| (201) | Pokiaľ ide o opatrenie E, holandský štát tvrdil, že ABN AMRO II nemohla využívať protiodškodnenie (opísané v odôvodnení 126), ale že opatrenie E uviedlo ABN AMRO II do pozície poskytnúť protiodškodnenie v prospech Deutsche Bank. Tvrdil, že banka nemohla protiodškodnenie použiť na rozvoj nových obchodov, a preto nemohlo viesť k narušeniu hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(201)

Pokiaľ ide o opatrenie E, holandský štát tvrdil, že ABN AMRO II nemohla využívať protiodškodnenie (opísané v odôvodnení 126), ale že opatrenie E uviedlo ABN AMRO II do pozície poskytnúť protiodškodnenie v prospech Deutsche Bank. Tvrdil, že banka nemohla protiodškodnenie použiť na rozvoj nových obchodov, a preto nemohlo viesť k narušeniu hospodárskej súťaže.

| (202) | Holandský štát sa domnieval, že protiodškodnenie bolo v súlade s oznámením Komisie o rekapitalizácii. Holandský štát zdôraznil, že pri tvorbe svojich cien vychádzal z odporúčania ECB o rekapitalizácii. |
| --- | --- |

(202)

Holandský štát sa domnieval, že protiodškodnenie bolo v súlade s oznámením Komisie o rekapitalizácii. Holandský štát zdôraznil, že pri tvorbe svojich cien vychádzal z odporúčania ECB o rekapitalizácii.

| (203) | Holandský štát sa vyjadril aj k podozreniu Komisie, že prioritní akcionári FBN (90) neposkytli dostatočný príspevok, pokiaľ ide o rozdelenie bremena. Holandský štát objasnil, že investori do prioritných akcií nedostali dividendy v roku 2008 (ani vyplatené ani prirátané do budúcnosti) a že prioritné akcie sa obchodovali pod nominálnou hodnotou. Holandský štát dodal, že schopnosť FBN vyplatiť alebo prirátať fixné dividendy v budúcnosti závisela od toho, či FBN dosiahne podľa IFRS dostatočný zisk. Holandský štát poznamenal, že doložka o dividendách, ktorou sa upravujú prioritné akcie FBN, obsahovala takzvaný systém pozastavenia výplaty dividend/systém povinnej výplaty dividend („dividend stopper/pusher“) (91) a že neistota okolo dividendovej politiky ABN AMRO Group znižuje komfort, ktorý by investorom do prioritných akcií plynul zo systému pozastavenia výplaty/povinnej výplaty dividend. |
| --- | --- |

(203)

Holandský štát sa vyjadril aj k podozreniu Komisie, že prioritní akcionári FBN (90) neposkytli dostatočný príspevok, pokiaľ ide o rozdelenie bremena. Holandský štát objasnil, že investori do prioritných akcií nedostali dividendy v roku 2008 (ani vyplatené ani prirátané do budúcnosti) a že prioritné akcie sa obchodovali pod nominálnou hodnotou. Holandský štát dodal, že schopnosť FBN vyplatiť alebo prirátať fixné dividendy v budúcnosti závisela od toho, či FBN dosiahne podľa IFRS dostatočný zisk. Holandský štát poznamenal, že doložka o dividendách, ktorou sa upravujú prioritné akcie FBN, obsahovala takzvaný systém pozastavenia výplaty dividend/systém povinnej výplaty dividend („dividend stopper/pusher“) (91) a že neistota okolo dividendovej politiky ABN AMRO Group znižuje komfort, ktorý by investorom do prioritných akcií plynul zo systému pozastavenia výplaty/povinnej výplaty dividend.

| (204) | Pokiaľ ide o to, či sa kapitál splatí, keď (dočasné) kapitálové potreby zaniknú, holandský štát tvrdil, že má v úmysle využiť dividendovú politiku ABN AMRO Group takým spôsobom, že ABN AMRO Group nebude mať žiadny prebytok kapitálu, ktorý by mohol viesť k narušeniu hospodárskej súťaže (92). |
| --- | --- |

(204)

Pokiaľ ide o to, či sa kapitál splatí, keď (dočasné) kapitálové potreby zaniknú, holandský štát tvrdil, že má v úmysle využiť dividendovú politiku ABN AMRO Group takým spôsobom, že ABN AMRO Group nebude mať žiadny prebytok kapitálu, ktorý by mohol viesť k narušeniu hospodárskej súťaže (92).

| (205) | Pokiaľ ide o narušenie hospodárskej súťaže, holandský štát uviedol, že nesúhlasí so stanoviskom Komisie, že ABN AMRO N a FBN boli v dôsledku koncentrácie posilnené v Holandsku ani s tým, že takýto vývoj hrozil vytvorením neprimeraného narušenia hospodárskej súťaže. Bol skôr presvedčený o opaku a v tejto súvislosti zdôraznil skutočnosť, že oddelenie FBN a ABN AMRO N od ich príslušných materských spoločností a následná koncentrácia boli veľmi prácne a znamenali, že manažment FBN a ABN AMRO N mohli venovať menej času každodennej obchodnej činnosti. Tvrdil preto, že oddelenie a následná koncentrácia mali negatívny vplyv na konkurenčné postavenie FBN a ABN AMRO N (alebo ABN AMRO Group po koncentrácii). |
| --- | --- |

(205)

Pokiaľ ide o narušenie hospodárskej súťaže, holandský štát uviedol, že nesúhlasí so stanoviskom Komisie, že ABN AMRO N a FBN boli v dôsledku koncentrácie posilnené v Holandsku ani s tým, že takýto vývoj hrozil vytvorením neprimeraného narušenia hospodárskej súťaže. Bol skôr presvedčený o opaku a v tejto súvislosti zdôraznil skutočnosť, že oddelenie FBN a ABN AMRO N od ich príslušných materských spoločností a následná koncentrácia boli veľmi prácne a znamenali, že manažment FBN a ABN AMRO N mohli venovať menej času každodennej obchodnej činnosti. Tvrdil preto, že oddelenie a následná koncentrácia mali negatívny vplyv na konkurenčné postavenie FBN a ABN AMRO N (alebo ABN AMRO Group po koncentrácii).

5.3.   Pripomienky holandského štátu k pripomienkam zainteresovaných strán

5.3.1.   Pripomienky holandského štátu k listu sťažovateľa zo 6. mája 2009

| (206) | Holandský štát vo všeobecnosti zdôraznil, že podľa jeho názoru opatrenia v prospech FBN a ABN AMRO N nespĺňali definíciu Únie týkajúcu sa štátnej pomoci, a preto nemali rušivé vplyvy. Domnieval sa, že trhové správanie FBN a ABN AMRO N na trhu úspor a vkladov bolo v súlade so správaním racionálneho účastníka trhu, ktorý si chráni svoje obchodné záujmy. Holandský štát sa domnieval, že úrokové sadzby ponúkané spoločnosťami FBN a ABN AMRO N nenarúšali hospodársku súťaž. Tvrdil preto, že nedošlo k porušeniu právnych predpisov Únie v oblasti hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(206)

Holandský štát vo všeobecnosti zdôraznil, že podľa jeho názoru opatrenia v prospech FBN a ABN AMRO N nespĺňali definíciu Únie týkajúcu sa štátnej pomoci, a preto nemali rušivé vplyvy. Domnieval sa, že trhové správanie FBN a ABN AMRO N na trhu úspor a vkladov bolo v súlade so správaním racionálneho účastníka trhu, ktorý si chráni svoje obchodné záujmy. Holandský štát sa domnieval, že úrokové sadzby ponúkané spoločnosťami FBN a ABN AMRO N nenarúšali hospodársku súťaž. Tvrdil preto, že nedošlo k porušeniu právnych predpisov Únie v oblasti hospodárskej súťaže.

| (207) | Holandský štát predložil množstvo porovnávacích tabuliek s úrokovými sadzbami ponúkanými na konkrétne vkladové a sporiace produkty. Holandský štát nesúhlasil s tým, že FBN a ABN AMRO N pravidelne ponúkali najvyššie úrokové sadzby, a to najmä v porovnaní s menšími holandskými bankami, ako sú SNS, NIBCO a DSB. Holandský štát takisto zdôraznil, že úrokové sadzby na sporiace účty boli už pred finančnou krízou v Holandsku vysoké, čiastočne v dôsledku správania menších bánk s agresívnou cenovou politikou. Holandský štát sa domnieval, že banky sa v čase finančnej krízy snažili chrániť svoj podiel na trhu úspor tým, že ponúkali klientom pomerne vysoké úrokové sadzby na sporiace produkty. |
| --- | --- |

(207)

Holandský štát predložil množstvo porovnávacích tabuliek s úrokovými sadzbami ponúkanými na konkrétne vkladové a sporiace produkty. Holandský štát nesúhlasil s tým, že FBN a ABN AMRO N pravidelne ponúkali najvyššie úrokové sadzby, a to najmä v porovnaní s menšími holandskými bankami, ako sú SNS, NIBCO a DSB. Holandský štát takisto zdôraznil, že úrokové sadzby na sporiace účty boli už pred finančnou krízou v Holandsku vysoké, čiastočne v dôsledku správania menších bánk s agresívnou cenovou politikou. Holandský štát sa domnieval, že banky sa v čase finančnej krízy snažili chrániť svoj podiel na trhu úspor tým, že ponúkali klientom pomerne vysoké úrokové sadzby na sporiace produkty.

| (208) | Holandský štát takisto vyjadril pripomienky k cenovej stratégii MoneYou, internetovej značke ABN AMRO N, ktorá bola uvedená na trh v septembri 2008. Holandský štát tvrdil, že MoneYou je účelový internetový produkt, ktorý sa podstatne líši od tradičných produktov z hľadiska nákladovej základne a úrovne služieb. Holandský štát uviedol, že MoneYou si musel v prvých šiestich mesiacoch roka svojej existencie vybudovať značkové meno, a preto musel ponúkať úrokové sadzby, ktoré boli väčšinou o niečo nižšie alebo rovnaké ako tie, ktoré ponúkali podobní trhoví účastníci pôsobiaci v oblasti internetového bankovníctva (93). Od druhého štvrťroku 2009 boli úrokové sadzby, ktoré ponúkal MoneYou, znížené a MoneYou sa sám zaradil do takzvaného segmentu strednej vrstvy (94). Pokiaľ ide o MoneYou, holandský štát dodal, že zvýšil len obmedzený objem prostriedkov (a to vo výške [0 – 5] mld. EUR), čo predstavuje približne [0 – 5] % z celkového objemu úspor na holandskom trhu. Holandský štát dodal, že bývalí klienti Van Lanschot predstavovali len malú časť obchodov MoneYou (a to [0 – 5 000] účtov alebo [0 – 5] % účtov MoneYou). |
| --- | --- |

(208)

Holandský štát takisto vyjadril pripomienky k cenovej stratégii MoneYou, internetovej značke ABN AMRO N, ktorá bola uvedená na trh v septembri 2008. Holandský štát tvrdil, že MoneYou je účelový internetový produkt, ktorý sa podstatne líši od tradičných produktov z hľadiska nákladovej základne a úrovne služieb. Holandský štát uviedol, že MoneYou si musel v prvých šiestich mesiacoch roka svojej existencie vybudovať značkové meno, a preto musel ponúkať úrokové sadzby, ktoré boli väčšinou o niečo nižšie alebo rovnaké ako tie, ktoré ponúkali podobní trhoví účastníci pôsobiaci v oblasti internetového bankovníctva (93). Od druhého štvrťroku 2009 boli úrokové sadzby, ktoré ponúkal MoneYou, znížené a MoneYou sa sám zaradil do takzvaného segmentu strednej vrstvy (94). Pokiaľ ide o MoneYou, holandský štát dodal, že zvýšil len obmedzený objem prostriedkov (a to vo výške [0 – 5] mld. EUR), čo predstavuje približne [0 – 5] % z celkového objemu úspor na holandskom trhu. Holandský štát dodal, že bývalí klienti Van Lanschot predstavovali len malú časť obchodov MoneYou (a to [0 – 5 000] účtov alebo [0 – 5] % účtov MoneYou).

| (209) | Holandský štát takisto nesúhlasil s tým, že ABN AMRO N a FBN sa pri samofinancovaní spoliehali iba na holandský trh úspor. Holandský štát poskytol nové informácie o tom, že ABN AMRO N vydala 6. júla 2009 kryté dlhopisy vo výške 2 mld. EUR a že FBN vydala dlhové nástroje zaručené štátom vo výške 15,5 mld. EUR. Podľa holandského štátu tvrdenia sťažovateľa boli nesprávne a predčasné. Uviedol, že FBN len potrebovala nejaký čas na nastavenie pokladničných operácií a vydanie dlhových nástrojov zaručených štátom. Holandský štát takisto uviedol, že vklady a sporiace produkty sú rovnako dôležité pre vytvorenie vzťahov s klientmi a majú odlišný a širší účel než v prípade iných finančných nástrojov. V tomto ohľade holandský štát zdôraznil, že strata podielu banky na trhu úspor a vkladov mohla viesť k stratám trhových podielov v prípade ďalších bankových produktov. |
| --- | --- |

(209)

Holandský štát takisto nesúhlasil s tým, že ABN AMRO N a FBN sa pri samofinancovaní spoliehali iba na holandský trh úspor. Holandský štát poskytol nové informácie o tom, že ABN AMRO N vydala 6. júla 2009 kryté dlhopisy vo výške 2 mld. EUR a že FBN vydala dlhové nástroje zaručené štátom vo výške 15,5 mld. EUR. Podľa holandského štátu tvrdenia sťažovateľa boli nesprávne a predčasné. Uviedol, že FBN len potrebovala nejaký čas na nastavenie pokladničných operácií a vydanie dlhových nástrojov zaručených štátom. Holandský štát takisto uviedol, že vklady a sporiace produkty sú rovnako dôležité pre vytvorenie vzťahov s klientmi a majú odlišný a širší účel než v prípade iných finančných nástrojov. V tomto ohľade holandský štát zdôraznil, že strata podielu banky na trhu úspor a vkladov mohla viesť k stratám trhových podielov v prípade ďalších bankových produktov.

| (210) | Holandský štát takisto nesúhlasil s tým, že klienti a účastníci trhu považovali banky ABN AMRO N a FBN za bezpečnejšie ako konkurenčné banky. Odvolal sa na ratingy FBN a ABN AMRO N ratingových agentúr, ktoré boli nižšie ako napríklad rating AAA Rabobank. Jeho relatívne marže CDS toto tvrdenie takisto potvrdili. Holandský štát sa takisto domnieval, že skutočnosť, že ABN AMRO N a FBN boli v štátnom vlastníctve, z nich v očiach klientov ani účastníkov trhu nerobila bezpečnejšie banky. V tejto súvislosti zdôraznil, že mnohé ad hoc intervencie štátu ukázali, že holandský štát v prípade potreby zasiahne v prospech akejkoľvek súkromnej banky. V dôsledku toho bol holandský štát presvedčený, že de facto nebol vnímaný žiadny rozdiel medzi zabezpečením, ktoré ponúkali holandské banky v súkromnom vlastníctve v porovnaní so zabezpečením holandských bánk v štátnom vlastníctve. |
| --- | --- |

(210)

Holandský štát takisto nesúhlasil s tým, že klienti a účastníci trhu považovali banky ABN AMRO N a FBN za bezpečnejšie ako konkurenčné banky. Odvolal sa na ratingy FBN a ABN AMRO N ratingových agentúr, ktoré boli nižšie ako napríklad rating AAA Rabobank. Jeho relatívne marže CDS toto tvrdenie takisto potvrdili. Holandský štát sa takisto domnieval, že skutočnosť, že ABN AMRO N a FBN boli v štátnom vlastníctve, z nich v očiach klientov ani účastníkov trhu nerobila bezpečnejšie banky. V tejto súvislosti zdôraznil, že mnohé ad hoc intervencie štátu ukázali, že holandský štát v prípade potreby zasiahne v prospech akejkoľvek súkromnej banky. V dôsledku toho bol holandský štát presvedčený, že de facto nebol vnímaný žiadny rozdiel medzi zabezpečením, ktoré ponúkali holandské banky v súkromnom vlastníctve v porovnaní so zabezpečením holandských bánk v štátnom vlastníctve.

| (211) | S cieľom vypočítať, či ponúkané úrokové sadzby na sporiace produkty boli stratové, holandský štát tvrdil, že by sa nemali porovnávať so sadzbami EURIBOR, ale skôr so sadzbami vyplývajúcimi z takzvanej „metodiky replikačného portfólia“ (95). Pomocou tejto metodiky holandský štát uznal, že pri niektorých produktoch bola dočasná záporná marža. Tvrdil však, že išlo o racionálne správanie na trhu a že bolo v súlade s trhovým správaním konkurentov (v súkromnom vlastníctve) v danom konkrétnom okamihu. |
| --- | --- |

(211)

S cieľom vypočítať, či ponúkané úrokové sadzby na sporiace produkty boli stratové, holandský štát tvrdil, že by sa nemali porovnávať so sadzbami EURIBOR, ale skôr so sadzbami vyplývajúcimi z takzvanej „metodiky replikačného portfólia“ (95). Pomocou tejto metodiky holandský štát uznal, že pri niektorých produktoch bola dočasná záporná marža. Tvrdil však, že išlo o racionálne správanie na trhu a že bolo v súlade s trhovým správaním konkurentov (v súkromnom vlastníctve) v danom konkrétnom okamihu.

5.3.2.   Pripomienky holandského štátu k tvrdeniam sťažovateľa z 21. a 28. augusta 2009

| (212) | Holandský štát tvrdil, že jeho predchádzajúce pripomienky zhrnuté v odôvodneniach 206 až 211 týkajúce sa sťažovateľa sú stále platné. |
| --- | --- |

(212)

Holandský štát tvrdil, že jeho predchádzajúce pripomienky zhrnuté v odôvodneniach 206 až 211 týkajúce sa sťažovateľa sú stále platné.

| (213) | Holandský štát okrem toho poznamenal, že tvrdenie sťažovateľa, že trhový podiel ABN AMRO N a FBN sa zvýšil, bolo založené na chybných štatistikách. So zreteľom na údajný nárast vkladov ABN AMRO N vo výške 21 mld. EUR holandský štát tvrdil, že len 5,1 mld. EUR bolo v dôsledku holandských retailových úspor a zostávajúca časť hlavne v dôsledku úspor firemných klientov a zahraničných vkladov. Holandský štát takisto poskytol údaje, ktoré ukazujú, že veľká časť zvýšenia objemu vkladov a úspor FBN vyplývala z firemného bankovníctva na rozdiel od retailového a privátneho bankovníctva. |
| --- | --- |

(213)

Holandský štát okrem toho poznamenal, že tvrdenie sťažovateľa, že trhový podiel ABN AMRO N a FBN sa zvýšil, bolo založené na chybných štatistikách. So zreteľom na údajný nárast vkladov ABN AMRO N vo výške 21 mld. EUR holandský štát tvrdil, že len 5,1 mld. EUR bolo v dôsledku holandských retailových úspor a zostávajúca časť hlavne v dôsledku úspor firemných klientov a zahraničných vkladov. Holandský štát takisto poskytol údaje, ktoré ukazujú, že veľká časť zvýšenia objemu vkladov a úspor FBN vyplývala z firemného bankovníctva na rozdiel od retailového a privátneho bankovníctva.

| (214) | Holandský štát poznamenal, že holandskí klienti investovali viac do svojich úspor kvôli neistému makroekonomickému prostrediu. Poukázal na údaje Ústredného štatistického úradu (ďalej len „CBS“), ktoré ukázali, že úspory sa zvýšili o 7,7 % medziročne v prvom polroku 2009. Úspory klientov ABN AMRO N sa zvýšili o 7,5 % medziročne, čo ukázalo, že trhový podiel ABN AMRO N skôr klesol. FBN predložila aj dôkazy o tom, že úspory jej klientov sa vyvíjali v súlade s trhom. |
| --- | --- |

(214)

Holandský štát poznamenal, že holandskí klienti investovali viac do svojich úspor kvôli neistému makroekonomickému prostrediu. Poukázal na údaje Ústredného štatistického úradu (ďalej len „CBS“), ktoré ukázali, že úspory sa zvýšili o 7,7 % medziročne v prvom polroku 2009. Úspory klientov ABN AMRO N sa zvýšili o 7,5 % medziročne, čo ukázalo, že trhový podiel ABN AMRO N skôr klesol. FBN predložila aj dôkazy o tom, že úspory jej klientov sa vyvíjali v súlade s trhom.

5.3.3.   Pripomienky holandského štátu k pripomienkam ABN AMRO Bank

| (215) | Holandský štát potvrdil, že neposkytol spoločnosti ABN AMRO N facilitu likvidity, čím v podstate potvrdil tvrdenia ABN AMRO Bank. |
| --- | --- |

(215)

Holandský štát potvrdil, že neposkytol spoločnosti ABN AMRO N facilitu likvidity, čím v podstate potvrdil tvrdenia ABN AMRO Bank.

6.   POSÚDENIE

6.1.   Existencia pomoci

| (216) | V článku 107 ods. 1 zmluvy sa ustanovuje, že pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. Z toho vyplýva, že opatrenie štátu sa považuje za štátnu pomoc, ak spĺňa tieto štyri (kumulatívne) kritériá:






  — | štátne zdroje, |
| --- | --- | --- |

(216)

V článku 107 ods. 1 zmluvy sa ustanovuje, že pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. Z toho vyplýva, že opatrenie štátu sa považuje za štátnu pomoc, ak spĺňa tieto štyri (kumulatívne) kritériá:

—

štátne zdroje,

| — | selektívna výhoda, |
| --- | --- |

—

selektívna výhoda,

| — | rušivý vplyv na hospodársku súťaž a |
| --- | --- |

—

rušivý vplyv na hospodársku súťaž a

| — | vplyv na obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

—

vplyv na obchod medzi členskými štátmi.

| (217) | Prvé kritérium je splnené v prípade opatrení Y1 až E v tabuľke 4 v odôvodnení 128, pretože všetky tieto opatrenia sú priamo financované zo zdrojov holandského štátu. |
| --- | --- |

(217)

Prvé kritérium je splnené v prípade opatrení Y1 až E v tabuľke 4 v odôvodnení 128, pretože všetky tieto opatrenia sú priamo financované zo zdrojov holandského štátu.

| (218) | Či opatrenie predstavuje selektívnu výhodu pre FBN, ABN AMRO N alebo ABN AMRO Group po koncentrácii (druhé kritérium) sa analyzuje v odôvodneniach 220 až 278, pričom sa každé opatrenie skúma samostatne. |
| --- | --- |

(218)

Či opatrenie predstavuje selektívnu výhodu pre FBN, ABN AMRO N alebo ABN AMRO Group po koncentrácii (druhé kritérium) sa analyzuje v odôvodneniach 220 až 278, pričom sa každé opatrenie skúma samostatne.

| (219) | Ak existuje selektívna výhoda v tomto prípade, bude splnené aj tretie a štvrté kritérium. Všetky opatrenia narúšajú alebo hrozia narušením hospodárskej súťaže, pretože stavajú FBN, ABN AMRO N alebo ABN AMRO Group po koncentrácii do výhodnej pozície oproti iným konkurenčným bankám (tretie kritérium). Okrem toho majú opatrenia aj vplyv na obchod medzi členskými štátmi. FBN, ABN AMRO N a ABN AMRO Group po koncentrácii sú medzinárodne orientované banky s aktivitami mimo Holandska, pričom súťažia aj na domácom trhu s dcérskymi spoločnosťami zahraničných bánk (štvrté kritérium). |
| --- | --- |

(219)

Ak existuje selektívna výhoda v tomto prípade, bude splnené aj tretie a štvrté kritérium. Všetky opatrenia narúšajú alebo hrozia narušením hospodárskej súťaže, pretože stavajú FBN, ABN AMRO N alebo ABN AMRO Group po koncentrácii do výhodnej pozície oproti iným konkurenčným bankám (tretie kritérium). Okrem toho majú opatrenia aj vplyv na obchod medzi členskými štátmi. FBN, ABN AMRO N a ABN AMRO Group po koncentrácii sú medzinárodne orientované banky s aktivitami mimo Holandska, pričom súťažia aj na domácom trhu s dcérskymi spoločnosťami zahraničných bánk (štvrté kritérium).

6.1.1.   Opatrenia Y1 a Y2 z 3. októbra 2008

| (220) | Je vhodné pripomenúť, že v tomto rozhodnutí sa posudzuje len prípadná pomoc pre FBN, ABN AMRO N alebo ABN AMRO Group po koncentrácii. Prípadná pomoc pre Fortis Bank SA/NV vyplývajúca z opatrení Y1 a Y2 bola posúdená v rozhodnutí z 3. decembra 2008. |
| --- | --- |

(220)

Je vhodné pripomenúť, že v tomto rozhodnutí sa posudzuje len prípadná pomoc pre FBN, ABN AMRO N alebo ABN AMRO Group po koncentrácii. Prípadná pomoc pre Fortis Bank SA/NV vyplývajúca z opatrení Y1 a Y2 bola posúdená v rozhodnutí z 3. decembra 2008.

| (221) | Ako sa uvádza v odôvodnení 52 rozhodnutia z 3. decembra 2008 (96) a v prvotnom posúdení pomoci týchto opatrení v rozhodnutí z 8. apríla 2009, opatrenia prijaté 3. októbra 2008 (konkrétne opatrenia X, Y1 a Y2) sú neoddeliteľne spojené. Holandský štát oddelil FBN a ABN AMRO N od ich materských spoločnosti s obmedzenou likviditou prostredníctvom kúpy FBN, avšak s cieľom úplne izolovať FBN od problémov s likviditou jej materskej spoločnosti holandský štát musel prevziať aj úlohu poskytovateľa finančných prostriedkov FBN. Tento cieľ sa previedol do opatrení Y1 a Y2. Holandský štát ďalej 3. októbra 2008 prevzal záväzky Fortis SA/NV v rámci dohody akcionárov konzorcia. |
| --- | --- |

(221)

Ako sa uvádza v odôvodnení 52 rozhodnutia z 3. decembra 2008 (96) a v prvotnom posúdení pomoci týchto opatrení v rozhodnutí z 8. apríla 2009, opatrenia prijaté 3. októbra 2008 (konkrétne opatrenia X, Y1 a Y2) sú neoddeliteľne spojené. Holandský štát oddelil FBN a ABN AMRO N od ich materských spoločnosti s obmedzenou likviditou prostredníctvom kúpy FBN, avšak s cieľom úplne izolovať FBN od problémov s likviditou jej materskej spoločnosti holandský štát musel prevziať aj úlohu poskytovateľa finančných prostriedkov FBN. Tento cieľ sa previedol do opatrení Y1 a Y2. Holandský štát ďalej 3. októbra 2008 prevzal záväzky Fortis SA/NV v rámci dohody akcionárov konzorcia.

| (222) | Ako sa uvádza v odôvodnení 50 rozhodnutia z 3. decembra 2008, Komisia nemôže súhlasiť s tým, že MEIP je splnené v prípade integrovaných transakcií z 3. októbra 2008, na základe ktorých holandský štát získal FBN (vrátane ABN AMRO N) za 12,8 mld. EUR a takisto poskytol spoločnosti FBN veľmi veľké množstvo finančných prostriedkov. Vzhľadom na prevládajúce trhové podmienky v danom čase by už žiadny kupujúci nebol schopný a ochotný ponúknuť tak veľa na záchranu FBN (97). Navyše dodatočné informácie predložené holandským štátom, potvrdili, že holandský štát 3. októbra 2008 súhlasil aj s odškodnením Fortis SA/NV za jeho záväzky vyplývajúce z dohody akcionárov konzorcia. Táto dohoda konzorcia by spôsobila, že integrované transakcie z 3. októbra 2008 by boli ešte menej prijateľné pre investora v trhovom hospodárstve. Bez náležitého hĺbkového auditu by žiadny investor neprevzal záväzky Fortis SA/NV vyplývajúce z dohody akcionárov konzorcia, čo malo za následok významné záväzky v neskoršej fáze (ktorých si bol holandský štát 3. októbra 2008 už čiastočne vedomý). |
| --- | --- |

(222)

Ako sa uvádza v odôvodnení 50 rozhodnutia z 3. decembra 2008, Komisia nemôže súhlasiť s tým, že MEIP je splnené v prípade integrovaných transakcií z 3. októbra 2008, na základe ktorých holandský štát získal FBN (vrátane ABN AMRO N) za 12,8 mld. EUR a takisto poskytol spoločnosti FBN veľmi veľké množstvo finančných prostriedkov. Vzhľadom na prevládajúce trhové podmienky v danom čase by už žiadny kupujúci nebol schopný a ochotný ponúknuť tak veľa na záchranu FBN (97). Navyše dodatočné informácie predložené holandským štátom, potvrdili, že holandský štát 3. októbra 2008 súhlasil aj s odškodnením Fortis SA/NV za jeho záväzky vyplývajúce z dohody akcionárov konzorcia. Táto dohoda konzorcia by spôsobila, že integrované transakcie z 3. októbra 2008 by boli ešte menej prijateľné pre investora v trhovom hospodárstve. Bez náležitého hĺbkového auditu by žiadny investor neprevzal záväzky Fortis SA/NV vyplývajúce z dohody akcionárov konzorcia, čo malo za následok významné záväzky v neskoršej fáze (ktorých si bol holandský štát 3. októbra 2008 už čiastočne vedomý).

| (223) | Pre holandský štát boli integrované transakcie z 3. októbra 2008 nevyhnutné s cieľom zabrániť veľkým negatívnym vedľajším vplyvom na holandský bankový systém a hospodárstvo (98). Investor v trhovom hospodárstve obvykle takéto vedľajšie vplyvy nezohľadňuje. |
| --- | --- |

(223)

Pre holandský štát boli integrované transakcie z 3. októbra 2008 nevyhnutné s cieľom zabrániť veľkým negatívnym vedľajším vplyvom na holandský bankový systém a hospodárstvo (98). Investor v trhovom hospodárstve obvykle takéto vedľajšie vplyvy nezohľadňuje.

| (224) | Ochota zabrániť vážnemu narušeniu holandského bankového systému a hospodárstva takisto objasňuje, prečo holandský štát prijal svoje rozhodnutia tak rýchlo. Investor v trhovom hospodárstve by potreboval omnoho viac času na posúdenie prípadnej potreby ďalších kapitálových injekcií a podrobnejšie by preskúmal aj finančné výkazy spoločností. Investor v trhovom hospodárstve s dostatočným časom na vykonanie riadneho hĺbkového auditu by mal teda lepší prehľad o následných investíciách a tieto informácie by pri svojom posudzovaní vzal do úvahy. Holandský štát, ktorý musel konať rýchlo s cieľom zachovať finančnú stabilitu v Holandsku, sa nemohol správať ako súkromný investor v trhovom hospodárstve a ponechať si viac času, aby hlbšie posúdil integrované transakcie z 3. októbra 2008 a povinnosti vyplývajúce z dohody akcionárov konzorcia. |
| --- | --- |

(224)

Ochota zabrániť vážnemu narušeniu holandského bankového systému a hospodárstva takisto objasňuje, prečo holandský štát prijal svoje rozhodnutia tak rýchlo. Investor v trhovom hospodárstve by potreboval omnoho viac času na posúdenie prípadnej potreby ďalších kapitálových injekcií a podrobnejšie by preskúmal aj finančné výkazy spoločností. Investor v trhovom hospodárstve s dostatočným časom na vykonanie riadneho hĺbkového auditu by mal teda lepší prehľad o následných investíciách a tieto informácie by pri svojom posudzovaní vzal do úvahy. Holandský štát, ktorý musel konať rýchlo s cieľom zachovať finančnú stabilitu v Holandsku, sa nemohol správať ako súkromný investor v trhovom hospodárstve a ponechať si viac času, aby hlbšie posúdil integrované transakcie z 3. októbra 2008 a povinnosti vyplývajúce z dohody akcionárov konzorcia.

| (225) | Komisia preto potvrdzuje svoje stanovisko, že integrované transakcie z 3. októbra 2008 neboli v súlade s MEIP (k tomuto záveru sa dospelo už v rozhodnutí z 3. decembra 2008, v ktorom sa tieto transakcie považovali za štátnu pomoc pre Fortis Bank SA/NV). |
| --- | --- |

(225)

Komisia preto potvrdzuje svoje stanovisko, že integrované transakcie z 3. októbra 2008 neboli v súlade s MEIP (k tomuto záveru sa dospelo už v rozhodnutí z 3. decembra 2008, v ktorom sa tieto transakcie považovali za štátnu pomoc pre Fortis Bank SA/NV).

| (226) | Pokiaľ ide o existenciu výhody, opatrenia z 3. októbra 2008 spoločne umožnili oddelenie FBN a ABN AMRO N od Fortis SA/NV, a preto poskytli významnú selektívnu výhodu pre FBN, ktorá bola v značnom rozsahu začlenená do Fortis Bank SA/NV a predovšetkým sa na ňu spoliehala v prípade financovania. Holandský štát v pláne reštrukturalizácie z decembra 2009 (pozri odôvodnenie 78) pripustil, že bez jeho intervencie by Fortis SA/NV stiahla dole aj FBN. FBN by bez opatrení štátnej pomoci zostala vystavená záväzkom Fortis SA/NV, ktorá bola na pokraji bankrotu, a táto expozícia by výrazne bránila činnostiam FBN. FBN bola na základe oddelenia činností od Fortis SA/NV schopná do značnej miery zabrániť problémom a nákladom typickým pre (finančnú) spoločnosť v núdzi (napríklad vyššie finančné náklady, horšie platobné podmienky od dodávateľov a obchodných partnerov, vyššie osobné náklady na udržanie zamestnancov, obmedzenie činnosti a rizikovo vážených aktív na udržanie kapitálu) (99). Hoci ABN AMRO N zostala na prevádzkovej úrovni samostatnou spoločnosťou, holandský štát sa obával poškodenia vyplývajúceho zo skutočnosti, že trhy mohli ABN AMRO N spájať s jej budúcim majiteľom Fortis SA/NV. |
| --- | --- |

(226)

Pokiaľ ide o existenciu výhody, opatrenia z 3. októbra 2008 spoločne umožnili oddelenie FBN a ABN AMRO N od Fortis SA/NV, a preto poskytli významnú selektívnu výhodu pre FBN, ktorá bola v značnom rozsahu začlenená do Fortis Bank SA/NV a predovšetkým sa na ňu spoliehala v prípade financovania. Holandský štát v pláne reštrukturalizácie z decembra 2009 (pozri odôvodnenie 78) pripustil, že bez jeho intervencie by Fortis SA/NV stiahla dole aj FBN. FBN by bez opatrení štátnej pomoci zostala vystavená záväzkom Fortis SA/NV, ktorá bola na pokraji bankrotu, a táto expozícia by výrazne bránila činnostiam FBN. FBN bola na základe oddelenia činností od Fortis SA/NV schopná do značnej miery zabrániť problémom a nákladom typickým pre (finančnú) spoločnosť v núdzi (napríklad vyššie finančné náklady, horšie platobné podmienky od dodávateľov a obchodných partnerov, vyššie osobné náklady na udržanie zamestnancov, obmedzenie činnosti a rizikovo vážených aktív na udržanie kapitálu) (99). Hoci ABN AMRO N zostala na prevádzkovej úrovni samostatnou spoločnosťou, holandský štát sa obával poškodenia vyplývajúceho zo skutočnosti, že trhy mohli ABN AMRO N spájať s jej budúcim majiteľom Fortis SA/NV.

| (227) | Opatrenie Y1 – dôležitá súčasť integrovaných transakcií z 3. októbra 2008 – takisto poskytlo FBN veľkú výhodu, predovšetkým vzhľadom na veľkosť transakcie a prevažujúce trhové podmienky v tom čase. |
| --- | --- |

(227)

Opatrenie Y1 – dôležitá súčasť integrovaných transakcií z 3. októbra 2008 – takisto poskytlo FBN veľkú výhodu, predovšetkým vzhľadom na veľkosť transakcie a prevažujúce trhové podmienky v tom čase.

| (228) | Veľká facilita likvidity vo výške 45 mld. EUR (100) bola poskytnutá, keď boli veľkoobchodné trhy prakticky uzavreté, najmä pre veľké objemy a pre spoločnosti s pomerne vysokým pomerom úverov k vkladom, ako FBN. Skutočnosť, že takýto vysoký objem likvidity nebol bežne dostupný na trhu, potvrdzuje aj to, že FBN potrebovala niekoľko štvrťrokov, aby nahradila krátkodobú facilitu likvidity inými zdrojmi financovania. Napokon FBN splatila všetky krátkodobé financovania od holandského štátu v júni 2009, deväť mesiacov po poskytnutí pomoci vo forme likvidity. Refinancovanie sa vykonalo čiastočne prostredníctvom emisií štátom zaručených dlhopisov (101). |
| --- | --- |

(228)

Veľká facilita likvidity vo výške 45 mld. EUR (100) bola poskytnutá, keď boli veľkoobchodné trhy prakticky uzavreté, najmä pre veľké objemy a pre spoločnosti s pomerne vysokým pomerom úverov k vkladom, ako FBN. Skutočnosť, že takýto vysoký objem likvidity nebol bežne dostupný na trhu, potvrdzuje aj to, že FBN potrebovala niekoľko štvrťrokov, aby nahradila krátkodobú facilitu likvidity inými zdrojmi financovania. Napokon FBN splatila všetky krátkodobé financovania od holandského štátu v júni 2009, deväť mesiacov po poskytnutí pomoci vo forme likvidity. Refinancovanie sa vykonalo čiastočne prostredníctvom emisií štátom zaručených dlhopisov (101).

| (229) | Preto je potrebné skonštatovať, že opatrenie Y1 predstavuje štátnu pomoc, pretože poskytlo výhodu spoločnosti FBN v podobe finančných prostriedkov, ktoré by nezískala na trhu za prevažujúcich trhových podmienok v tom čase. |
| --- | --- |

(229)

Preto je potrebné skonštatovať, že opatrenie Y1 predstavuje štátnu pomoc, pretože poskytlo výhodu spoločnosti FBN v podobe finančných prostriedkov, ktoré by nezískala na trhu za prevažujúcich trhových podmienok v tom čase.

| (230) | Pokiaľ ide o opatrenie Y2 (nováciu dlhodobých pôžičiek poskytnutých Fortis Bank SA/NV) Komisia sa domnieva, že opatrenie poskytuje selektívnu výhodu pre FBN. Informácie, ktoré poskytol holandský štát, ukazujú, že Fortis Bank SA/NV mala nárok na okamžité splatenie dlhodobých pôžičiek s pevnou úrokovou sadzbou (v nominálnej hodnote vo výške 7,9 mld. EUR) z dôvodu zmeny vlastníctva na úrovni FBN. FBN vďaka opatreniu Y2 nemusela hľadať nové finančné prostriedky na trhu, aby splatila tieto dlhodobé pôžičky. Mohla naďalej využívať existujúce pôžičky za predkrízové sadzby. |
| --- | --- |

(230)

Pokiaľ ide o opatrenie Y2 (nováciu dlhodobých pôžičiek poskytnutých Fortis Bank SA/NV) Komisia sa domnieva, že opatrenie poskytuje selektívnu výhodu pre FBN. Informácie, ktoré poskytol holandský štát, ukazujú, že Fortis Bank SA/NV mala nárok na okamžité splatenie dlhodobých pôžičiek s pevnou úrokovou sadzbou (v nominálnej hodnote vo výške 7,9 mld. EUR) z dôvodu zmeny vlastníctva na úrovni FBN. FBN vďaka opatreniu Y2 nemusela hľadať nové finančné prostriedky na trhu, aby splatila tieto dlhodobé pôžičky. Mohla naďalej využívať existujúce pôžičky za predkrízové sadzby.

| (231) | Holandský štát odsúhlasením novácie poskytol FBN dlhodobý dlh za predkrízové úrokové sadzby. Investor v trhovom hospodárstve by neposkytol tieto pôžičky za predkrízové úrokové sadzby, ale dohodol by úrokové sadzby, ktoré by lepšie odzrkadľovali prevládajúce trhové podmienky v tom čase, najmä preto, že išlo o pôžičky v značnom objeme. |
| --- | --- |

(231)

Holandský štát odsúhlasením novácie poskytol FBN dlhodobý dlh za predkrízové úrokové sadzby. Investor v trhovom hospodárstve by neposkytol tieto pôžičky za predkrízové úrokové sadzby, ale dohodol by úrokové sadzby, ktoré by lepšie odzrkadľovali prevládajúce trhové podmienky v tom čase, najmä preto, že išlo o pôžičky v značnom objeme.

| (232) | Preto by sa malo skonštatovať, že opatrenie Y2 predstavuje štátnu pomoc pre FBN, pretože FBN poskytlo selektívnu výhodu vo forme pôžičky za predkrízové sadzby. Holandský štát sa nesnažil zosúladiť úrokové sadzby splatiteľných pôžičiek s úrokovými sadzbami po kríze, a preto sa nesprával ako investor v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(232)

Preto by sa malo skonštatovať, že opatrenie Y2 predstavuje štátnu pomoc pre FBN, pretože FBN poskytlo selektívnu výhodu vo forme pôžičky za predkrízové sadzby. Holandský štát sa nesnažil zosúladiť úrokové sadzby splatiteľných pôžičiek s úrokovými sadzbami po kríze, a preto sa nesprával ako investor v trhovom hospodárstve.

| (233) | Komisia získala dostatočné informácie, aby mohla vyvodiť záver, že ABN AMRO N nezískala finančné prostriedky prostredníctvom opatrení Y1 a Y2. Preto nezískala výhody z týchto opatrení. |
| --- | --- |

(233)

Komisia získala dostatočné informácie, aby mohla vyvodiť záver, že ABN AMRO N nezískala finančné prostriedky prostredníctvom opatrení Y1 a Y2. Preto nezískala výhody z týchto opatrení.

| (234) | Integrované transakcie z 3. októbra 2008 teda nie sú v súlade s MEIP a poskytujú spoločnosti FBN selektívnu výhodu. Tieto opatrenia umožnili FBN zostať na trhu a pokračovať v činnosti bez ďalšej kontaminácie vyplývajúcej z problémov svojej materskej spoločnosti. FBN dostala aj veľké množstvo finančnej pomoci, ktorá nebola na trhu dostupná v takom krátkom čase. Opatrenia Y1 a Y2 preto predstavujú štátnu pomoc, zatiaľ čo, ako sa uvádza v odôvodnení 32 rozhodnutia z 8. apríla 2009, opatrenie X ako také nepredstavuje štátnu pomoc pre FBN, je však súčasťou širšej transakcie (oddelenia FBN od Fortis Bank SA/NV), ktorá zahŕňala štátnu pomoc v prospech FBN. |
| --- | --- |

(234)

Integrované transakcie z 3. októbra 2008 teda nie sú v súlade s MEIP a poskytujú spoločnosti FBN selektívnu výhodu. Tieto opatrenia umožnili FBN zostať na trhu a pokračovať v činnosti bez ďalšej kontaminácie vyplývajúcej z problémov svojej materskej spoločnosti. FBN dostala aj veľké množstvo finančnej pomoci, ktorá nebola na trhu dostupná v takom krátkom čase. Opatrenia Y1 a Y2 preto predstavujú štátnu pomoc, zatiaľ čo, ako sa uvádza v odôvodnení 32 rozhodnutia z 8. apríla 2009, opatrenie X ako také nepredstavuje štátnu pomoc pre FBN, je však súčasťou širšej transakcie (oddelenia FBN od Fortis Bank SA/NV), ktorá zahŕňala štátnu pomoc v prospech FBN.

6.1.2.   Uplatniteľnosť MEIP na opatrenia prijaté po poskytnutí prvotnej pomoci z 3. októbra 2008

| (235) | Holandský štát prijal veľký počet opatrení v prospech FBN a ABN AMRO N v období približne 18 mesiacov. Holandský štát tvrdí, že test MEIP by sa mal uplatniť na každé z týchto opatrení samostatne (a najmä na opatrenia B4 a B5 týkajúce sa koncentrácie). Komisia však na základe chronológie opatrení (I), spoločného účelu opatrení (II) a situácie spoločností v čase prijatia každého opatrenia (III) konštatuje, že opatrenia nie sú dostatočne odlíšené, aby sa mohli posúdiť na základe MEIP samostatne. Komisia považuje všetky opatrenia za súčasť jedného dlhého procesu reštrukturalizácie (102), (103). |
| --- | --- |

(235)

Holandský štát prijal veľký počet opatrení v prospech FBN a ABN AMRO N v období približne 18 mesiacov. Holandský štát tvrdí, že test MEIP by sa mal uplatniť na každé z týchto opatrení samostatne (a najmä na opatrenia B4 a B5 týkajúce sa koncentrácie). Komisia však na základe chronológie opatrení (I), spoločného účelu opatrení (II) a situácie spoločností v čase prijatia každého opatrenia (III) konštatuje, že opatrenia nie sú dostatočne odlíšené, aby sa mohli posúdiť na základe MEIP samostatne. Komisia považuje všetky opatrenia za súčasť jedného dlhého procesu reštrukturalizácie (102), (103).

| (236) | Chronológia opatrení (I) opísaná v oddiele 2.1 a oddiele 2.4 tohto rozhodnutia naznačuje, že všetky opatrenia sú vo vzájomnom vzťahu a boli prijaté v krátkom časovom období. |
| --- | --- |

(236)

Chronológia opatrení (I) opísaná v oddiele 2.1 a oddiele 2.4 tohto rozhodnutia naznačuje, že všetky opatrenia sú vo vzájomnom vzťahu a boli prijaté v krátkom časovom období.

| (237) | Okrem toho opatrenia súvisiace s koncentráciou sú jasne spojené s predchádzajúcimi intervenciami. Keď sa holandský štát 21. novembra 2008 (o niečo neskôr ako šesť týždňov po intervencii na záchranu z 3. októbra 2008) rozhodol zlúčiť FBN a ABN AMRO N, mohol tak robiť len preto, že už zachránil obidve spoločnosti pred konkurzom. Inými slovami v hypotetickom scenári bez intervencie z 3. októbra 2008 by nebolo možné vykonať koncentráciu, pretože žiadna z týchto dvoch spoločnosti by už neexistovala alebo by existovali iba v značne obmedzenej podobe, čo by viedlo k oveľa menšiemu a menej atraktívnemu zlúčenému subjektu. Holandský štát to takisto pripúšťa vo svojom pláne reštrukturalizácie z decembra 2009 (pozri odôvodnenie 78). |
| --- | --- |

(237)

Okrem toho opatrenia súvisiace s koncentráciou sú jasne spojené s predchádzajúcimi intervenciami. Keď sa holandský štát 21. novembra 2008 (o niečo neskôr ako šesť týždňov po intervencii na záchranu z 3. októbra 2008) rozhodol zlúčiť FBN a ABN AMRO N, mohol tak robiť len preto, že už zachránil obidve spoločnosti pred konkurzom. Inými slovami v hypotetickom scenári bez intervencie z 3. októbra 2008 by nebolo možné vykonať koncentráciu, pretože žiadna z týchto dvoch spoločnosti by už neexistovala alebo by existovali iba v značne obmedzenej podobe, čo by viedlo k oveľa menšiemu a menej atraktívnemu zlúčenému subjektu. Holandský štát to takisto pripúšťa vo svojom pláne reštrukturalizácie z decembra 2009 (pozri odôvodnenie 78).

| (238) | Všetky opatrenia mali spoločný cieľ (II) v plnom rozsahu obnoviť životaschopnosť FBN a ABN AMRO N. Bezprostredne po vykonaní integrovaných transakcií z 3. októbra 2008 bolo jasné, že holandský štát iba stabilizoval situáciu, pričom významné prevádzkové problémy sa mali ešte vyriešiť, najmä z dôvodu oddelenia každého subjektu od jeho bývalej materskej spoločnosti. |
| --- | --- |

(238)

Všetky opatrenia mali spoločný cieľ (II) v plnom rozsahu obnoviť životaschopnosť FBN a ABN AMRO N. Bezprostredne po vykonaní integrovaných transakcií z 3. októbra 2008 bolo jasné, že holandský štát iba stabilizoval situáciu, pričom významné prevádzkové problémy sa mali ešte vyriešiť, najmä z dôvodu oddelenia každého subjektu od jeho bývalej materskej spoločnosti.

| (239) | Okrem toho išlo pri koncentrácii o opatrenie potrebné na dosiahnutie spoločného cieľa, úplného obnovenia životaschopnosti. Finančná pozícia samostatnej FBN bola slabá, pretože mala pomerne malú retailovú sieť a vo veľkom rozsahu závisela od veľkoobchodného financovania (104). ABN AMRO N stratila dôležité kompetencie v oblasti produktov a veľkú časť svojej medzinárodnej siete. Obidve spoločnosti čelili prevádzkovým problémom súvisiacim napríklad s informačnými technológiami, daňami a riadením rizík a takisto nebolo isté, či mali dostatočný rozsah vo všetkých obchodoch, v ktorých boli aktívne. Holandský štát zvážil množstvo alternatív a rýchlo sa rozhodol, že koncentrácia v kombinácii s dodatočným zvýšením kapitálu bola najlepším spôsobom ako plne obnoviť životaschopnosť. V scenári založenom na koncentrácii retailové činnosti ABN AMRO N bohaté na vklady kompenzovali slabé finančné postavenie FBN, zatiaľ čo FBN mohla priniesť ABN AMRO N väčšie a medzinárodné pobočky. Okrem toho bol zlúčený subjekt v lepšej pozícii vyriešiť praktické problémy a mohol takisto získať prospech z dodatočných úspor z rozsahu. Koncentráciou sa zabránilo nutnosti preorganizovať každý subjekt osobitne. |
| --- | --- |

(239)

Okrem toho išlo pri koncentrácii o opatrenie potrebné na dosiahnutie spoločného cieľa, úplného obnovenia životaschopnosti. Finančná pozícia samostatnej FBN bola slabá, pretože mala pomerne malú retailovú sieť a vo veľkom rozsahu závisela od veľkoobchodného financovania (104). ABN AMRO N stratila dôležité kompetencie v oblasti produktov a veľkú časť svojej medzinárodnej siete. Obidve spoločnosti čelili prevádzkovým problémom súvisiacim napríklad s informačnými technológiami, daňami a riadením rizík a takisto nebolo isté, či mali dostatočný rozsah vo všetkých obchodoch, v ktorých boli aktívne. Holandský štát zvážil množstvo alternatív a rýchlo sa rozhodol, že koncentrácia v kombinácii s dodatočným zvýšením kapitálu bola najlepším spôsobom ako plne obnoviť životaschopnosť. V scenári založenom na koncentrácii retailové činnosti ABN AMRO N bohaté na vklady kompenzovali slabé finančné postavenie FBN, zatiaľ čo FBN mohla priniesť ABN AMRO N väčšie a medzinárodné pobočky. Okrem toho bol zlúčený subjekt v lepšej pozícii vyriešiť praktické problémy a mohol takisto získať prospech z dodatočných úspor z rozsahu. Koncentráciou sa zabránilo nutnosti preorganizovať každý subjekt osobitne.

| (240) | Vzhľadom na situáciu spoločností v čase prijatia každého opatrenia (III) Komisia poznamenáva, že životaschopnosť spoločností sa plne obnovila až po vykonaní všetkých opatrení. Spoločnosti neboli životaschopné v medzifáze, ako napríklad 21. novembra 2008, keď sa prijalo rozhodnutie o koncentrácii. Komisia v tomto smere zdôrazňuje, že na konci decembra 2008, a teda po rozhodnutí o koncentrácii, hrozilo, že FBN klesne pod minimálne kapitálové požiadavky DNB, pretože musela pristúpiť k odpísaniu ABN AMRO N. ABN AMRO N bola ešte stále v účtovníctve FBN vykazovaná s ocenením, ktoré už po ocenení použitom pri opatrení X nebolo viac reálne (105), a preto sa odpísanie stalo nevyhnutným. V snahe vyriešiť problém FBN spojený s kapitálom holandský štát kúpil ABN AMRO N od FBN za 6,5 mld. EUR a prijal ďalšie nápravné kapitálové opatrenia na konci roku 2009 s premenou kapitálu Tier 2 na kapitál Tier 1 (pozri odôvodnenie 121 a poznámku pod čiarou č. 52 tohto rozhodnutia). Vyhlásenia holandského štátu, [...] a [...] potvrdzujú, že FBN a ABN AMRO N stále čelili významným problémom spojeným so životaschopnosťou po vykonaní integrovaných transakcií z 3. októbra 2008 (106). |
| --- | --- |

(240)

Vzhľadom na situáciu spoločností v čase prijatia každého opatrenia (III) Komisia poznamenáva, že životaschopnosť spoločností sa plne obnovila až po vykonaní všetkých opatrení. Spoločnosti neboli životaschopné v medzifáze, ako napríklad 21. novembra 2008, keď sa prijalo rozhodnutie o koncentrácii. Komisia v tomto smere zdôrazňuje, že na konci decembra 2008, a teda po rozhodnutí o koncentrácii, hrozilo, že FBN klesne pod minimálne kapitálové požiadavky DNB, pretože musela pristúpiť k odpísaniu ABN AMRO N. ABN AMRO N bola ešte stále v účtovníctve FBN vykazovaná s ocenením, ktoré už po ocenení použitom pri opatrení X nebolo viac reálne (105), a preto sa odpísanie stalo nevyhnutným. V snahe vyriešiť problém FBN spojený s kapitálom holandský štát kúpil ABN AMRO N od FBN za 6,5 mld. EUR a prijal ďalšie nápravné kapitálové opatrenia na konci roku 2009 s premenou kapitálu Tier 2 na kapitál Tier 1 (pozri odôvodnenie 121 a poznámku pod čiarou č. 52 tohto rozhodnutia). Vyhlásenia holandského štátu, [...] a [...] potvrdzujú, že FBN a ABN AMRO N stále čelili významným problémom spojeným so životaschopnosťou po vykonaní integrovaných transakcií z 3. októbra 2008 (106).

| (241) | Komisia takisto poznamenáva, že holandský štát predložil plnohodnotný plán reštrukturalizácie až po rozhodnutí o všetkých opatreniach, čo naznačuje, že životaschopnosť bola až následne úplne obnovená. Komisia v priebehu konania opakovane žiadala o podrobný plán reštrukturalizácie (pozri napríklad odôvodnenie 137), ktorý bol nevyhnutný na posúdenie toho, či bola životaschopnosť podporovanej spoločnosti úplne obnovená. |
| --- | --- |

(241)

Komisia takisto poznamenáva, že holandský štát predložil plnohodnotný plán reštrukturalizácie až po rozhodnutí o všetkých opatreniach, čo naznačuje, že životaschopnosť bola až následne úplne obnovená. Komisia v priebehu konania opakovane žiadala o podrobný plán reštrukturalizácie (pozri napríklad odôvodnenie 137), ktorý bol nevyhnutný na posúdenie toho, či bola životaschopnosť podporovanej spoločnosti úplne obnovená.

| (242) | Holandský štát 4. decembra 2009 predložil plán reštrukturalizácie z decembra 2009, avšak v tomto prvom pláne stále chýbali dôležité prvky uvedené v oznámení o reštrukturalizácii, ako sú finančné prognózy pre najhorší možný scenár. Potrebné doplnenia prišli 23. marca 2010. Holandský štát odpovedal na predchádzajúce žiadosti Komisie o vypracovanie plánu reštrukturalizácie, že pri reštrukturalizácii FBN a ABN AMRO N zohrala kľúčovú úlohu koncentrácia týchto spoločností. Podľa neho dočasný manažment ABN AMRO Group potreboval čas na prípravu plánu a nemohol mať komplexný pohľad na budúcu podobu skupiny pred vykonaním koncentrácie. |
| --- | --- |

(242)

Holandský štát 4. decembra 2009 predložil plán reštrukturalizácie z decembra 2009, avšak v tomto prvom pláne stále chýbali dôležité prvky uvedené v oznámení o reštrukturalizácii, ako sú finančné prognózy pre najhorší možný scenár. Potrebné doplnenia prišli 23. marca 2010. Holandský štát odpovedal na predchádzajúce žiadosti Komisie o vypracovanie plánu reštrukturalizácie, že pri reštrukturalizácii FBN a ABN AMRO N zohrala kľúčovú úlohu koncentrácia týchto spoločností. Podľa neho dočasný manažment ABN AMRO Group potreboval čas na prípravu plánu a nemohol mať komplexný pohľad na budúcu podobu skupiny pred vykonaním koncentrácie.

6.1.3.   Existencia výhody a záver týkajúci sa existencie pomoci v prípade opatrení vykonaných po uskutočnení integrovaných transakcií z 3. októbra 2008.

| (243) | Opatrenie Z bolo potrebné na to, aby sa zabránilo poklesu kapitálových pomerov FBN pod úroveň minimálnych regulačných kapitálových požiadaviek. |
| --- | --- |

(243)

Opatrenie Z bolo potrebné na to, aby sa zabránilo poklesu kapitálových pomerov FBN pod úroveň minimálnych regulačných kapitálových požiadaviek.

| (244) | Problém FBN s kapitálom bol dôsledkom vysokého ocenenia ABN AMRO N v jej účtovníctve. Simulácie v správe z hĺbkového auditu [...] ukazujú, že zníženie účtovnej hodnoty ABN AMRO N na 6,5 mld. EUR by viedlo k pomeru Tier 1 na úrovni 3,8 % a pomeru celkového kapitálu na úrovni 7,6 % v prípade FBN (107). Inými slovami, existovalo riziko, že FBN klesne pod úroveň minimálnych regulačných pomerov, pri ktorých sa vyžaduje minimálny pomer celkového kapitálu na úrovni 8 % (z čoho maximálne 50 % môže pripadať na kapitál Tier 2). Podľa správy z hĺbkového auditu [...] sa predajom ABN AMRO N holandskému štátu za cenu vo výške 6,5 mld. EUR v prípade FBN zdvihol pomer Tier 1 na úroveň 7,8 % aj pomer celkového kapitálu na úroveň 15,7 %, čím sa vyriešil problém FBN spojený s kapitálom a spoločnosti sa umožnilo, aby zostala na trhu. |
| --- | --- |

(244)

Problém FBN s kapitálom bol dôsledkom vysokého ocenenia ABN AMRO N v jej účtovníctve. Simulácie v správe z hĺbkového auditu [...] ukazujú, že zníženie účtovnej hodnoty ABN AMRO N na 6,5 mld. EUR by viedlo k pomeru Tier 1 na úrovni 3,8 % a pomeru celkového kapitálu na úrovni 7,6 % v prípade FBN (107). Inými slovami, existovalo riziko, že FBN klesne pod úroveň minimálnych regulačných pomerov, pri ktorých sa vyžaduje minimálny pomer celkového kapitálu na úrovni 8 % (z čoho maximálne 50 % môže pripadať na kapitál Tier 2). Podľa správy z hĺbkového auditu [...] sa predajom ABN AMRO N holandskému štátu za cenu vo výške 6,5 mld. EUR v prípade FBN zdvihol pomer Tier 1 na úroveň 7,8 % aj pomer celkového kapitálu na úroveň 15,7 %, čím sa vyriešil problém FBN spojený s kapitálom a spoločnosti sa umožnilo, aby zostala na trhu.

| (245) | Opatrenia poskytli FBN výhodu v podobe kapitálu, ktorý by nezískala na trhu. Spoločnosť takisto nemohla využiť interne vytvorené východiskové zisky na vyriešenie (časti) problému, čiastočne v dôsledku vzniknutých strát vo výške 922 mil. EUR v roku 2008 v súvislosti s podvodom Madoff. Keďže FBN hrozil pád pod minimálne kapitálové požiadavky, opatrenie umožnilo spoločnosti dodržať regulačné požiadavky a pokračovať v činnosti. |
| --- | --- |

(245)

Opatrenia poskytli FBN výhodu v podobe kapitálu, ktorý by nezískala na trhu. Spoločnosť takisto nemohla využiť interne vytvorené východiskové zisky na vyriešenie (časti) problému, čiastočne v dôsledku vzniknutých strát vo výške 922 mil. EUR v roku 2008 v súvislosti s podvodom Madoff. Keďže FBN hrozil pád pod minimálne kapitálové požiadavky, opatrenie umožnilo spoločnosti dodržať regulačné požiadavky a pokračovať v činnosti.

| (246) | Komisia dospela k záveru, že kúpa ABN AMRO N holandským štátom sa neuskutočnila za trhových podmienok z ďalej uvedených dôvodov. |
| --- | --- |

(246)

Komisia dospela k záveru, že kúpa ABN AMRO N holandským štátom sa neuskutočnila za trhových podmienok z ďalej uvedených dôvodov.

| (247) | Investor v trhovom hospodárstve (108) so záujmom o získanie ABN AMRO N v decembri 2008 by použil trhovú cenu, pričom by zohľadnil trhové podmienky v danom okamihu. V správe [...] mal holandský štát dve ocenenia: ocenenie „prostredníctvom konjunktúrneho cyklu“ vo výške [5 – 9] mld. EUR, pri ktorom sa predpokladala normalizácia trhov, a ocenenie na základe „súčasných trhových podmienok“ vo výške [4 – 6,5] mld. EUR, ktoré sa zakladalo na trhových podmienkach v prvých dňoch októbra 2008 (109). Investor v trhovom hospodárstve by ako východisko použil ocenenie na základe „súčasných trhových podmienok“. |
| --- | --- |

(247)

Investor v trhovom hospodárstve (108) so záujmom o získanie ABN AMRO N v decembri 2008 by použil trhovú cenu, pričom by zohľadnil trhové podmienky v danom okamihu. V správe [...] mal holandský štát dve ocenenia: ocenenie „prostredníctvom konjunktúrneho cyklu“ vo výške [5 – 9] mld. EUR, pri ktorom sa predpokladala normalizácia trhov, a ocenenie na základe „súčasných trhových podmienok“ vo výške [4 – 6,5] mld. EUR, ktoré sa zakladalo na trhových podmienkach v prvých dňoch októbra 2008 (109). Investor v trhovom hospodárstve by ako východisko použil ocenenie na základe „súčasných trhových podmienok“.

| (248) | Ocenenie na základe „súčasných trhových podmienok“ malo však byť v každom prípade opravené, aby zohľadnilo zhoršenie trhových podmienok od 3. októbra 2008 (t. j. dátumu znaleckého posudku [...]) po skutočný dátum, keď sa rozhodlo o kúpe ABN AMRO N holandským štátom. V tomto období klesol index Euro Stoxx 50 Index o 22,2 %, pričom index Euro Stoxx Banks klesol o 45,3 %. |
| --- | --- |

(248)

Ocenenie na základe „súčasných trhových podmienok“ malo však byť v každom prípade opravené, aby zohľadnilo zhoršenie trhových podmienok od 3. októbra 2008 (t. j. dátumu znaleckého posudku [...]) po skutočný dátum, keď sa rozhodlo o kúpe ABN AMRO N holandským štátom. V tomto období klesol index Euro Stoxx 50 Index o 22,2 %, pričom index Euro Stoxx Banks klesol o 45,3 %.

| (249) | Tvrdenie holandského štátu, že žiadna oprava nie je potrebná vzhľadom na konzervatívny rizikový profil ABN AMRO N (t. j. bez toxických aktív, dobrá finančná pozícia atď.), nemôže byť akceptované. Pokles na trhu bol ďalekosiahly, a to najmä medzi bankovými akciami, čo naznačuje, že nebol veľmi spojený so špecifikami akcií, ale skôr so zhoršenými hospodárskymi a finančnými podmienkami na trhu a súvisiacim zvýšením požadovaných rizikových prémií. Vzhľadom na tieto skutočnosti je potrebné opraviť ocenenie na základe „súčasných trhových podmienok“ z 3. októbra 2008 smerom nadol s cieľom získať primeraný odhad hodnoty ABN AMRO N k 14. decembru 2008. Pri uplatnení zaznamenaného percentuálneho poklesu indexov EURO STOXX 50 a Euro Stoxx BANKS (22,2 % a 45,3 %) to vedie k rozsahu trhových cien pre december 2008 vo výške od [2,2 – 3,6] mld. EUR do [3,1 – 5,1] mld. EUR (konkrétne [4 – 6,5] mld. EUR sa znížilo o 22,2 % a 45,3 %) (110). |
| --- | --- |

(249)

Tvrdenie holandského štátu, že žiadna oprava nie je potrebná vzhľadom na konzervatívny rizikový profil ABN AMRO N (t. j. bez toxických aktív, dobrá finančná pozícia atď.), nemôže byť akceptované. Pokles na trhu bol ďalekosiahly, a to najmä medzi bankovými akciami, čo naznačuje, že nebol veľmi spojený so špecifikami akcií, ale skôr so zhoršenými hospodárskymi a finančnými podmienkami na trhu a súvisiacim zvýšením požadovaných rizikových prémií. Vzhľadom na tieto skutočnosti je potrebné opraviť ocenenie na základe „súčasných trhových podmienok“ z 3. októbra 2008 smerom nadol s cieľom získať primeraný odhad hodnoty ABN AMRO N k 14. decembru 2008. Pri uplatnení zaznamenaného percentuálneho poklesu indexov EURO STOXX 50 a Euro Stoxx BANKS (22,2 % a 45,3 %) to vedie k rozsahu trhových cien pre december 2008 vo výške od [2,2 – 3,6] mld. EUR do [3,1 – 5,1] mld. EUR (konkrétne [4 – 6,5] mld. EUR sa znížilo o 22,2 % a 45,3 %) (110).

| (250) | Komisia môže akceptovať, že podľa požiadavky holandských orgánov by sa mala vykonať oprava s cieľom zohľadniť skutočnosť, že holandský štát nezaplatil transakcie v hotovosti. Holandský štát v dôsledku opatrenia Y2 vlastnil dlhopisy emitované FBN a zaplatil spoločnosti FBN za kúpu ABN AMRO N odpustením časti tohto dlhu v nominálnej hodnote vo výške 6,5 mld. EUR. Keďže sa dlhopisy emitované inými bankami obchodovali v tom čase za nižšiu cenu než ich nominálna hodnota, Komisia môže súhlasiť s tým, že hodnota odpustených dlhových nástrojov bola nižšia ako nominálna hodnota. Komisia na základe dostupných trhových informácií mohla súhlasiť s opravou vo výške [10 – 30] % alebo [0,65 – 1,95] mld. EUR. To by znamenalo súčasnú cenu transakcie vo výške [4,55 – 5,85] mld. EUR (6,5 mld. EUR mínus [0,65 – 1,95] mld. EUR) miesto 6,5 mld. EUR (111). |
| --- | --- |

(250)

Komisia môže akceptovať, že podľa požiadavky holandských orgánov by sa mala vykonať oprava s cieľom zohľadniť skutočnosť, že holandský štát nezaplatil transakcie v hotovosti. Holandský štát v dôsledku opatrenia Y2 vlastnil dlhopisy emitované FBN a zaplatil spoločnosti FBN za kúpu ABN AMRO N odpustením časti tohto dlhu v nominálnej hodnote vo výške 6,5 mld. EUR. Keďže sa dlhopisy emitované inými bankami obchodovali v tom čase za nižšiu cenu než ich nominálna hodnota, Komisia môže súhlasiť s tým, že hodnota odpustených dlhových nástrojov bola nižšia ako nominálna hodnota. Komisia na základe dostupných trhových informácií mohla súhlasiť s opravou vo výške [10 – 30] % alebo [0,65 – 1,95] mld. EUR. To by znamenalo súčasnú cenu transakcie vo výške [4,55 – 5,85] mld. EUR (6,5 mld. EUR mínus [0,65 – 1,95] mld. EUR) miesto 6,5 mld. EUR (111).

| (251) | Celková výška pomoci v prípade opatrenia Z potom bude rozdiel medzi zaplatenou cenou a trhovou hodnotou ABN AMRO N. Tá by potom bola v rozpätí [0 – 2,75] mld. EUR ([4,55 – 5, 85] mld. EUR mínus [3,1 – 5,1] mld. EUR) a [0,95 – 3,65] mld. EUR ([4,55 – 5,85] mld. EUR mínus [2,2 – 3, 6] mld. EUR). |
| --- | --- |

(251)

Celková výška pomoci v prípade opatrenia Z potom bude rozdiel medzi zaplatenou cenou a trhovou hodnotou ABN AMRO N. Tá by potom bola v rozpätí [0 – 2,75] mld. EUR ([4,55 – 5, 85] mld. EUR mínus [3,1 – 5,1] mld. EUR) a [0,95 – 3,65] mld. EUR ([4,55 – 5,85] mld. EUR mínus [2,2 – 3, 6] mld. EUR).

| (252) | Komisia nevidí žiadny dôvod pre tvrdenie holandského štátu, že jeho ocenenie na úrovni 6,5 mld. EUR bolo presvedčivo potvrdené súhlasom ostatných členov konzorcia a správou [...]. Zaplatenie príliš vysokej ceny za ABN AMRO N nemalo vplyv na ostatných členov konzorcia, čo znamená, že ich súhlas s predajom neznamenal súhlas so samotným ocenením. Neexistuje ani žiadny náznak, že členovia konzorcia sami vykonali nové ocenenie. List [...] rovnako nepodporuje tvrdenia holandského štátu. [...] len overil metodiku a proces a jeho krátku správu nemožno považovať za vierohodné posúdenie. Správa [...] sa použila aj ako základ na stanovenie ceny, ktorú holandský štát zaplatil za FBN a ABN AMRO N 3. októbra 2008. Ako sa uviedlo, transakcia z 3. októbra 2008 nie je trhovou transakciou. Transakcia, ktorá obsahuje pomoc, sa nemôže použiť na stanovenie trhovej ceny. |
| --- | --- |

(252)

Komisia nevidí žiadny dôvod pre tvrdenie holandského štátu, že jeho ocenenie na úrovni 6,5 mld. EUR bolo presvedčivo potvrdené súhlasom ostatných členov konzorcia a správou [...]. Zaplatenie príliš vysokej ceny za ABN AMRO N nemalo vplyv na ostatných členov konzorcia, čo znamená, že ich súhlas s predajom neznamenal súhlas so samotným ocenením. Neexistuje ani žiadny náznak, že členovia konzorcia sami vykonali nové ocenenie. List [...] rovnako nepodporuje tvrdenia holandského štátu. [...] len overil metodiku a proces a jeho krátku správu nemožno považovať za vierohodné posúdenie. Správa [...] sa použila aj ako základ na stanovenie ceny, ktorú holandský štát zaplatil za FBN a ABN AMRO N 3. októbra 2008. Ako sa uviedlo, transakcia z 3. októbra 2008 nie je trhovou transakciou. Transakcia, ktorá obsahuje pomoc, sa nemôže použiť na stanovenie trhovej ceny.

| (253) | Správa expertov, ktorí pracovali pre akcionárov Fortis SA/NV, rovnako nepodporuje hypotézu, že holandský štát nezaplatil príliš vysokú cenu. Správa je len sekundárnou analýzou ocenení a oceňovacích metód, ktoré sa použili v priebehu procesu, a nepredstavuje nové ocenenie. Okrem toho by sa správa mala vnímať v tomto kontexte. Akcionári Fortis SA/NV sa báli, že dostanú príliš nízku cenu za aktíva, ktoré kúpil holandský štát, a správa sa zaoberá hlavne týmto tvrdením, t. j., že holandský štát zaplatil príliš nízku cenu. Napokon by sa malo aj uviesť, že body, na ktoré odkazuje holandský štát nehovoria nič o ABN AMRO N samostatne, ale len odkazujú na celý balík aktív nadobudnutých holandským štátom. |
| --- | --- |

(253)

Správa expertov, ktorí pracovali pre akcionárov Fortis SA/NV, rovnako nepodporuje hypotézu, že holandský štát nezaplatil príliš vysokú cenu. Správa je len sekundárnou analýzou ocenení a oceňovacích metód, ktoré sa použili v priebehu procesu, a nepredstavuje nové ocenenie. Okrem toho by sa správa mala vnímať v tomto kontexte. Akcionári Fortis SA/NV sa báli, že dostanú príliš nízku cenu za aktíva, ktoré kúpil holandský štát, a správa sa zaoberá hlavne týmto tvrdením, t. j., že holandský štát zaplatil príliš nízku cenu. Napokon by sa malo aj uviesť, že body, na ktoré odkazuje holandský štát nehovoria nič o ABN AMRO N samostatne, ale len odkazujú na celý balík aktív nadobudnutých holandským štátom.

| (254) | Preto by sa malo skonštatovať, že opatrenie Z je štátnou pomocou v prospech FBN, pretože FBN poskytuje kapitál, ktorý jej umožnil zostať na trhu. Zistená výška pomoci sa nachádza v rozmedzí [0 – 2,75] mld. EUR a [0,95 – 3,65] mld. EUR. |
| --- | --- |

(254)

Preto by sa malo skonštatovať, že opatrenie Z je štátnou pomocou v prospech FBN, pretože FBN poskytuje kapitál, ktorý jej umožnil zostať na trhu. Zistená výška pomoci sa nachádza v rozmedzí [0 – 2,75] mld. EUR a [0,95 – 3,65] mld. EUR.

| (255) | Komisia skonštatovala, že povinnosťou holandského štátu bolo pokryť kapitálový deficit ABN AMRO Z a nie ABN AMRO N. Holandský štát bol od 3. októbra 2008 viazaný podmienkami dohody akcionárov konzorcia. V dôsledku toho bol povinný vykonať rozdelenie ABN AMRO Holding za podmienok uvedených v dohode. Keďže orgán finančného dohľadu povolil začatie procesu rozdelenia až po vyriešení problému s kapitálom ABN AMRO Z, holandský štát a ostatní členovia konzorcia nemali inú možnosť len doplniť chýbajúci kapitál ABN AMRO Z. |
| --- | --- |

(255)

Komisia skonštatovala, že povinnosťou holandského štátu bolo pokryť kapitálový deficit ABN AMRO Z a nie ABN AMRO N. Holandský štát bol od 3. októbra 2008 viazaný podmienkami dohody akcionárov konzorcia. V dôsledku toho bol povinný vykonať rozdelenie ABN AMRO Holding za podmienok uvedených v dohode. Keďže orgán finančného dohľadu povolil začatie procesu rozdelenia až po vyriešení problému s kapitálom ABN AMRO Z, holandský štát a ostatní členovia konzorcia nemali inú možnosť len doplniť chýbajúci kapitál ABN AMRO Z.

| (256) | ABN AMRO N vystupovala len ako sprostredkovateľ v operácii s cieľom poskytnúť ABN AMRO Z, ktorá nemá žiadne prevádzkové činnosti, potrebný kapitál. |
| --- | --- |

(256)

ABN AMRO N vystupovala len ako sprostredkovateľ v operácii s cieľom poskytnúť ABN AMRO Z, ktorá nemá žiadne prevádzkové činnosti, potrebný kapitál.

| (257) | Komisia nenašla dôkazy o nepriamej pomoci ABN AMRO N. Objasnenia, ktoré poskytol holandský štát, potvrdili, že všetky významné finančné transakcie medzi ABN AMRO Z a N ABN AMRO sa uskutočnili za trhových podmienok alebo pred intervenciou štátu 3 októbra 2008. |
| --- | --- |

(257)

Komisia nenašla dôkazy o nepriamej pomoci ABN AMRO N. Objasnenia, ktoré poskytol holandský štát, potvrdili, že všetky významné finančné transakcie medzi ABN AMRO Z a N ABN AMRO sa uskutočnili za trhových podmienok alebo pred intervenciou štátu 3 októbra 2008.

| (258) | Ako sa uvádza v odôvodnení 110, CRI zostal v platnosti po oddelení ABN AMRO II od ABN AMRO Bank s cieľom pokryť obozretné rozpätie vo výške 500 mil. EUR a náklady na integráciu vo výške 1,2 mld. EUR, pričom hotovosť pochádzajúca z nástrojov MCS bola vložená do ABN AMRO Z. CRI tak odo dňa oddelenia ABN AMRO II od ABN AMRO Bank (konkrétne 6. februára 2010) (až do ukončenia CRI v októbri 2010) predstavoval štátnu pomoc v prospech ABN AMRO II, pričom suma vo výške 1,7 mld. EUR pochádzajúca z výnosov MCS, ktorá bola prevedená do ABN AMRO Z, prestala byť pomocou pre ABN AMRO N/ABN AMRO II v rovnaký deň. Tieto zmeny preto nemenia výšku pomoci, ale len nástroje, na základe ktorých bola pomoc poskytnutá, a dĺžku jej trvania. Táto zmena formy nevyvoláva žiadne otázky, ktoré treba posudzovať vo zvyšnej časti tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

(258)

Ako sa uvádza v odôvodnení 110, CRI zostal v platnosti po oddelení ABN AMRO II od ABN AMRO Bank s cieľom pokryť obozretné rozpätie vo výške 500 mil. EUR a náklady na integráciu vo výške 1,2 mld. EUR, pričom hotovosť pochádzajúca z nástrojov MCS bola vložená do ABN AMRO Z. CRI tak odo dňa oddelenia ABN AMRO II od ABN AMRO Bank (konkrétne 6. februára 2010) (až do ukončenia CRI v októbri 2010) predstavoval štátnu pomoc v prospech ABN AMRO II, pričom suma vo výške 1,7 mld. EUR pochádzajúca z výnosov MCS, ktorá bola prevedená do ABN AMRO Z, prestala byť pomocou pre ABN AMRO N/ABN AMRO II v rovnaký deň. Tieto zmeny preto nemenia výšku pomoci, ale len nástroje, na základe ktorých bola pomoc poskytnutá, a dĺžku jej trvania. Táto zmena formy nevyvoláva žiadne otázky, ktoré treba posudzovať vo zvyšnej časti tohto rozhodnutia.

| (259) | Malo by sa preto skonštatovať, že opatrenie A nepredstavuje štátnu pomoc. Podľa dohody akcionárov konzorcia predstavovalo odstránenie kapitálových deficitov ABN AMRO Z zmluvný záväzok holandského štátu ako nástupcu Fortis SA/NV. Opatrenie preto nepredstavuje selektívnu výhodu pre spoločnosť ABN AMRO N a nezbavuje ju nákladov, ktoré by bežne znášala. |
| --- | --- |

(259)

Malo by sa preto skonštatovať, že opatrenie A nepredstavuje štátnu pomoc. Podľa dohody akcionárov konzorcia predstavovalo odstránenie kapitálových deficitov ABN AMRO Z zmluvný záväzok holandského štátu ako nástupcu Fortis SA/NV. Opatrenie preto nepredstavuje selektívnu výhodu pre spoločnosť ABN AMRO N a nezbavuje ju nákladov, ktoré by bežne znášala.

| (260) | Keďže CRI nestačil na pokrytie chýbajúceho kapitálu ABN AMRO Z, holandský štát musel vložiť mimoriadny kapitál prostredníctvom MCS. Odôvodnenie týkajúce sa opatrenia A platí aj pre opatrenie B1. |
| --- | --- |

(260)

Keďže CRI nestačil na pokrytie chýbajúceho kapitálu ABN AMRO Z, holandský štát musel vložiť mimoriadny kapitál prostredníctvom MCS. Odôvodnenie týkajúce sa opatrenia A platí aj pre opatrenie B1.

| (261) | Malo by sa preto skonštatovať, že opatrenie B1 nepredstavuje štátnu pomoc, pretože financovanie nedostatku kapitálu ABN AMRO Z bolo povinnosťou holandského štátu na základe dohody akcionárov konzorcia a neposkytlo selektívnu výhodu pre ABN AMRO N. |
| --- | --- |

(261)

Malo by sa preto skonštatovať, že opatrenie B1 nepredstavuje štátnu pomoc, pretože financovanie nedostatku kapitálu ABN AMRO Z bolo povinnosťou holandského štátu na základe dohody akcionárov konzorcia a neposkytlo selektívnu výhodu pre ABN AMRO N.

| (262) | Celková výška 1,08 mld. EUR (t. j. opatrenia B2 a B3 spolu) zahŕňa všeobecné náklady na rozdelenie vo výške 480 mil. EUR, náklady spojené so zriadením oddelenia peňažného trhu vo výške 90 mil. EUR a obozretné rozpätie vo výške 500 mil. EUR. Je dôležité rozlišovať obozretné rozpätie vo výške 500 mil. EUR a ďalšie náklady na rozdelenie vo výške 580 mil. EUR. |
| --- | --- |

(262)

Celková výška 1,08 mld. EUR (t. j. opatrenia B2 a B3 spolu) zahŕňa všeobecné náklady na rozdelenie vo výške 480 mil. EUR, náklady spojené so zriadením oddelenia peňažného trhu vo výške 90 mil. EUR a obozretné rozpätie vo výške 500 mil. EUR. Je dôležité rozlišovať obozretné rozpätie vo výške 500 mil. EUR a ďalšie náklady na rozdelenie vo výške 580 mil. EUR.

| (263) | Komisia v súvislosti s ostatnými nákladmi na rozdelenie uznáva, že na základe dohody akcionárov konzorcia bol holandský štát povinný vykonať rozdelenie ABN AMRO Holding na tri samostatné časti podľa usmernení v dohode. Inými slovami, náklady na rozdelenie sú dôsledkom zmluvných záväzkov holandského štátu ako nástupcu Fortis SA/NV. Spoločnosť ABN AMRO N nemala v dôsledku tohto opatrenia na čistom základe lepšiu kapitálovú pozíciu, pretože holandský štát vloží kapitál, ktorý sa okamžite vynaloží na náklady na rozdelenie. |
| --- | --- |

(263)

Komisia v súvislosti s ostatnými nákladmi na rozdelenie uznáva, že na základe dohody akcionárov konzorcia bol holandský štát povinný vykonať rozdelenie ABN AMRO Holding na tri samostatné časti podľa usmernení v dohode. Inými slovami, náklady na rozdelenie sú dôsledkom zmluvných záväzkov holandského štátu ako nástupcu Fortis SA/NV. Spoločnosť ABN AMRO N nemala v dôsledku tohto opatrenia na čistom základe lepšiu kapitálovú pozíciu, pretože holandský štát vloží kapitál, ktorý sa okamžite vynaloží na náklady na rozdelenie.

| (264) | Toto odôvodnenie však neopodstatňuje obozretné rozpätie vo výške 500 mil. EUR, keďže štát nemal zmluvnú povinnosť ho poskytnúť. Ak by holandský štát neposkytol túto podporu, ABN AMRO N by bola v horšej finančnej pozícii a musela by napríklad znížiť svoje RWA s cieľom uvoľniť kapitál. Inými slovami, obozretné rozpätie predstavuje selektívnu výhodu, ktorá zlepšila konkurenčné postavenie ABN AMRO N v porovnaní so scenárom, v ktorom by sa toto opatrenie neprijalo. |
| --- | --- |

(264)

Toto odôvodnenie však neopodstatňuje obozretné rozpätie vo výške 500 mil. EUR, keďže štát nemal zmluvnú povinnosť ho poskytnúť. Ak by holandský štát neposkytol túto podporu, ABN AMRO N by bola v horšej finančnej pozícii a musela by napríklad znížiť svoje RWA s cieľom uvoľniť kapitál. Inými slovami, obozretné rozpätie predstavuje selektívnu výhodu, ktorá zlepšila konkurenčné postavenie ABN AMRO N v porovnaní so scenárom, v ktorom by sa toto opatrenie neprijalo.

| (265) | Malo by sa preto skonštatovať, že zatiaľ čo všeobecné náklady na rozdelenie nepredstavujú štátnu pomoc, obozretné rozpätie vo výške 500 mil. EUR (t. j. časť opatrenia B3) štátnu pomoc predstavuje. Poskytuje spoločnosti ABN AMRO N dodatočný kapitál a predstavuje selektívnu výhodu. |
| --- | --- |

(265)

Malo by sa preto skonštatovať, že zatiaľ čo všeobecné náklady na rozdelenie nepredstavujú štátnu pomoc, obozretné rozpätie vo výške 500 mil. EUR (t. j. časť opatrenia B3) štátnu pomoc predstavuje. Poskytuje spoločnosti ABN AMRO N dodatočný kapitál a predstavuje selektívnu výhodu.

| (266) | Komisia poznamenáva, že neexistoval žiadny zmluvný alebo ekonomický záväzok zlúčiť FBN a ABN AMRO N, keď holandský štát kúpil tieto spoločnosti. Divízia správy aktív ABN AMRO N sa v skutočnosti začlenila do Fortis Bank SA/NV, avšak táto divízia nie je nevyhnutná pre podnikanie bánk, keďže mnoho iných bánk používa produkty pre správu od špecializovaných externých poskytovateľov. Holandský štát sám 21. novembra 2008 rozhodol o koncentrácii ABN AMRO N a FBN, pretože uprednostnil túto možnosť pred inými alternatívami reštrukturalizácie, ako sú samostatná stratégia pre obidve banky, rýchly predaj jednej alebo obidvoch spoločností alebo rýchly predaj hlavných dcérskych spoločností. |
| --- | --- |

(266)

Komisia poznamenáva, že neexistoval žiadny zmluvný alebo ekonomický záväzok zlúčiť FBN a ABN AMRO N, keď holandský štát kúpil tieto spoločnosti. Divízia správy aktív ABN AMRO N sa v skutočnosti začlenila do Fortis Bank SA/NV, avšak táto divízia nie je nevyhnutná pre podnikanie bánk, keďže mnoho iných bánk používa produkty pre správu od špecializovaných externých poskytovateľov. Holandský štát sám 21. novembra 2008 rozhodol o koncentrácii ABN AMRO N a FBN, pretože uprednostnil túto možnosť pred inými alternatívami reštrukturalizácie, ako sú samostatná stratégia pre obidve banky, rýchly predaj jednej alebo obidvoch spoločností alebo rýchly predaj hlavných dcérskych spoločností.

| (267) | FBN a ABN AMRO N samotné nemohli zaplatiť predbežné náklady na koncentráciu. Komisia poznamenáva, že holandský štát obhajoval koncentráciu na verejnosti, pričom tvrdil, že „dve banky spolu sú silnejšie ako jedna“ (112). Koncentrácia mala v skutočnosti viesť k veľkým výhodám vo forme synergií (odhadovaných na úrovni 1,1 mld. EUR pred zdanením ročne) a k silnejšiemu konkurenčnému postaveniu (napríklad vyššie trhové podiely, lepšie zdroje financovania atď.). |
| --- | --- |

(267)

FBN a ABN AMRO N samotné nemohli zaplatiť predbežné náklady na koncentráciu. Komisia poznamenáva, že holandský štát obhajoval koncentráciu na verejnosti, pričom tvrdil, že „dve banky spolu sú silnejšie ako jedna“ (112). Koncentrácia mala v skutočnosti viesť k veľkým výhodám vo forme synergií (odhadovaných na úrovni 1,1 mld. EUR pred zdanením ročne) a k silnejšiemu konkurenčnému postaveniu (napríklad vyššie trhové podiely, lepšie zdroje financovania atď.).

| (268) | FBN a ABN AMRO N museli s cieľom získať výhody z koncentrácie vynaložiť rôzne náklady (najmä náklady spojené s nápravnými opatreniami súvisiacimi s koncentráciou, náklady na integráciu). Holandský štát uhradil tieto náklady prostredníctvom rekapitalizácie (v čase, keď bolo nadobudnutie kapitálu stále spojené s ťažkosťami), zatiaľ čo FBN a ABN AMRO N získali všetky výhody. Preto poskytuje jasnú výhodu pre FBN a ABN AMRO N. |
| --- | --- |

(268)

FBN a ABN AMRO N museli s cieľom získať výhody z koncentrácie vynaložiť rôzne náklady (najmä náklady spojené s nápravnými opatreniami súvisiacimi s koncentráciou, náklady na integráciu). Holandský štát uhradil tieto náklady prostredníctvom rekapitalizácie (v čase, keď bolo nadobudnutie kapitálu stále spojené s ťažkosťami), zatiaľ čo FBN a ABN AMRO N získali všetky výhody. Preto poskytuje jasnú výhodu pre FBN a ABN AMRO N.

| (269) | Podľa holandského štátu má koncentrácia kladnú čistú súčasnú hodnotu (113). Avšak ako sa už vo veľkej miere uviedlo v odôvodneniach 235 až 242, opatrenia B4 a B5 vyplývajú z iných opatrení štátnej pomoci a sú súčasťou širšieho reštrukturalizačného plánu, preto sa MEIP neuplatňuje. |
| --- | --- |

(269)

Podľa holandského štátu má koncentrácia kladnú čistú súčasnú hodnotu (113). Avšak ako sa už vo veľkej miere uviedlo v odôvodneniach 235 až 242, opatrenia B4 a B5 vyplývajú z iných opatrení štátnej pomoci a sú súčasťou širšieho reštrukturalizačného plánu, preto sa MEIP neuplatňuje.

| (270) | Malo by sa preto konštatovať, že opatrenia B4 a B5 predstavujú štátnu pomoc vo výške 300 mil. EUR a 1,2 mld. EUR a selektívnu výhodu pre FBN a ABN AMRO N tým, že im poskytli kapitál. |
| --- | --- |

(270)

Malo by sa preto konštatovať, že opatrenia B4 a B5 predstavujú štátnu pomoc vo výške 300 mil. EUR a 1,2 mld. EUR a selektívnu výhodu pre FBN a ABN AMRO N tým, že im poskytli kapitál.

| (271) | Na základe opatrenia C sa spoločnosti FBN poskytuje kapitál, ktorý jej umožnil splniť minimálne regulačné požiadavky orgánu finančného dohľadu. V prípade, že by holandský štát nepremenil svoj kapitál Tier na kapitál Tier 1, FBN by musela prerušiť svoju činnosť alebo by bola nútená hľadať alternatívne riešenia, ako je zníženie RWA s cieľom uvoľniť kapitál Tier 1. FBN vďaka tomuto opatreniu skončila s vyšším kapitálom a silnejšou konkurenčnou pozíciou ako v prípade scenáru „bez pomoci“. |
| --- | --- |

(271)

Na základe opatrenia C sa spoločnosti FBN poskytuje kapitál, ktorý jej umožnil splniť minimálne regulačné požiadavky orgánu finančného dohľadu. V prípade, že by holandský štát nepremenil svoj kapitál Tier na kapitál Tier 1, FBN by musela prerušiť svoju činnosť alebo by bola nútená hľadať alternatívne riešenia, ako je zníženie RWA s cieľom uvoľniť kapitál Tier 1. FBN vďaka tomuto opatreniu skončila s vyšším kapitálom a silnejšou konkurenčnou pozíciou ako v prípade scenáru „bez pomoci“.

| (272) | Holandský štát previedol dlhové nástroje Tier 2 s nominálnou hodnotou vo výške 1,35 mld. EUR do kapitálu Tier 1 v rovnakej výške. Tento prevod vedie k rovnakým peňažným tokom ako v prípade scenára, v ktorom FBN odkúpila naspäť nástroje Tier 2 vo vlastníctve štátu za nominálnu hodnotu a potom nasledovalo zvýšenie kapitálu v rovnakej výške. Podobne ako v odôvodnení 250 Komisia mohla súhlasiť s tým, že trhová hodnota dlhových nástrojov, ktorých sa holandský štát vzdal, bola pod nominálnou hodnotou. Vzhľadom na zľavy pri podobných nástrojoch porovnateľných bánk je zľava vo výške [135 – 405] mil. EUR (alebo [10 – 30] %) opodstatnená. Inými slovami, FBN nepriamo zaplatila o [135 – 405] mil. EUR navyše holandskému štátu výhradne prostredníctvom spätného odkúpenia nástrojov za nominálnu hodnotu. Výška pomoci by preto mala byť [0,945 – 1,215] mld. EUR a nie 1,35 mld. EUR. |
| --- | --- |

(272)

Holandský štát previedol dlhové nástroje Tier 2 s nominálnou hodnotou vo výške 1,35 mld. EUR do kapitálu Tier 1 v rovnakej výške. Tento prevod vedie k rovnakým peňažným tokom ako v prípade scenára, v ktorom FBN odkúpila naspäť nástroje Tier 2 vo vlastníctve štátu za nominálnu hodnotu a potom nasledovalo zvýšenie kapitálu v rovnakej výške. Podobne ako v odôvodnení 250 Komisia mohla súhlasiť s tým, že trhová hodnota dlhových nástrojov, ktorých sa holandský štát vzdal, bola pod nominálnou hodnotou. Vzhľadom na zľavy pri podobných nástrojoch porovnateľných bánk je zľava vo výške [135 – 405] mil. EUR (alebo [10 – 30] %) opodstatnená. Inými slovami, FBN nepriamo zaplatila o [135 – 405] mil. EUR navyše holandskému štátu výhradne prostredníctvom spätného odkúpenia nástrojov za nominálnu hodnotu. Výška pomoci by preto mala byť [0,945 – 1,215] mld. EUR a nie 1,35 mld. EUR.

| (273) | S tvrdením holandského štátu, že toto opatrenie je v súlade s MEIP, nemožno súhlasiť. Opatrenie vyplýva z iných opatrení s prvkami štátnej pomoci, ako sa objasňuje v odôvodneniach 235 až 242, takže MEIP sa neuplatňuje. |
| --- | --- |

(273)

S tvrdením holandského štátu, že toto opatrenie je v súlade s MEIP, nemožno súhlasiť. Opatrenie vyplýva z iných opatrení s prvkami štátnej pomoci, ako sa objasňuje v odôvodneniach 235 až 242, takže MEIP sa neuplatňuje.

| (274) | Malo by sa preto konštatovať, že opatrenie C predstavuje štátnu pomoc vo výške [0,945 – 1,215] mld. EUR, pretože poskytuje FBN výhodu v podobe dodatočného kapitálu. |
| --- | --- |

(274)

Malo by sa preto konštatovať, že opatrenie C predstavuje štátnu pomoc vo výške [0,945 – 1,215] mld. EUR, pretože poskytuje FBN výhodu v podobe dodatočného kapitálu.

| (275) | Pokiaľ ide o platby ostatným členom konzorcia, Komisia dospela k záveru, že platby sú v skutočnosti súčasťou záväzkov súvisiacich s dohodou akcionárov konzorcia. Členovia konzorcia predpokladali, že v priebehu procesu rozdelenia vzniknú isté neočakávané problémy a v dohode sa opisujú postupy, ktoré sa majú použiť na vyriešenie týchto problémov. Komisia nenašla žiadne dôkazy o tom, že platby holandského štátu ostatným členom konzorcia viedli k dodatočným prevodom čistých aktív ABN AMRO N alebo akejkoľvek inej výhode pre spoločnosť. |
| --- | --- |

(275)

Pokiaľ ide o platby ostatným členom konzorcia, Komisia dospela k záveru, že platby sú v skutočnosti súčasťou záväzkov súvisiacich s dohodou akcionárov konzorcia. Členovia konzorcia predpokladali, že v priebehu procesu rozdelenia vzniknú isté neočakávané problémy a v dohode sa opisujú postupy, ktoré sa majú použiť na vyriešenie týchto problémov. Komisia nenašla žiadne dôkazy o tom, že platby holandského štátu ostatným členom konzorcia viedli k dodatočným prevodom čistých aktív ABN AMRO N alebo akejkoľvek inej výhode pre spoločnosť.

| (276) | Preto sa vyvodzuje záver, že opatrenie D nepredstavuje štátnu pomoc, keďže opatrenie D predstavovalo podľa dohody akcionárov konzorcia záväzok zo strany štátu a nie zo strany spoločnosti ABN AMRO N. Opatrenie nepredstavovalo žiadnu selektívnu výhodu pre ABN AMRO N. |
| --- | --- |

(276)

Preto sa vyvodzuje záver, že opatrenie D nepredstavuje štátnu pomoc, keďže opatrenie D predstavovalo podľa dohody akcionárov konzorcia záväzok zo strany štátu a nie zo strany spoločnosti ABN AMRO N. Opatrenie nepredstavovalo žiadnu selektívnu výhodu pre ABN AMRO N.

| (277) | Komisia dospela k záveru, že krížové záväzky do značnej miery súvisia s konkrétnymi súvislosťami oddelenia ABN AMRO N od jej materskej spoločnosti ABN AMRO Bank (teraz RBS NV). Podľa holandského práva obchodných spoločností Deutsche Bank, ktorá kupuje nový BU, zostáva zodpovedná za dlhy ABN AMRO Bank, ak si táto nebude plniť svoje záväzky. Deutsche Bank chce byť preto odškodnená za riziko, ktoré znáša voči ABN AMRO Bank. Ak by sa ABN AMRO N neoddelila od ABN AMRO Bank, tieto krížové záväzky medzi novým HBU a ABN AMRO Bank by neexistovali. Holandský štát preto poskytuje záruku za krížové záväzky, ktoré existujú výlučne v dôsledku oddelenia ABN AMRO N. Holandský štát neposkytuje záruku za krížové záväzky medzi novým HBU a ABN AMRO N. |
| --- | --- |

(277)

Komisia dospela k záveru, že krížové záväzky do značnej miery súvisia s konkrétnymi súvislosťami oddelenia ABN AMRO N od jej materskej spoločnosti ABN AMRO Bank (teraz RBS NV). Podľa holandského práva obchodných spoločností Deutsche Bank, ktorá kupuje nový BU, zostáva zodpovedná za dlhy ABN AMRO Bank, ak si táto nebude plniť svoje záväzky. Deutsche Bank chce byť preto odškodnená za riziko, ktoré znáša voči ABN AMRO Bank. Ak by sa ABN AMRO N neoddelila od ABN AMRO Bank, tieto krížové záväzky medzi novým HBU a ABN AMRO Bank by neexistovali. Holandský štát preto poskytuje záruku za krížové záväzky, ktoré existujú výlučne v dôsledku oddelenia ABN AMRO N. Holandský štát neposkytuje záruku za krížové záväzky medzi novým HBU a ABN AMRO N.

| (278) | Malo by sa preto konštatovať, že možno súhlasiť s tým, že opatrenie E nepredstavuje štátnu pomoc, pretože oddelenie ABN AMRO N od ABN AMRO Bank bolo povinnosťou holandského štátu na základe dohody akcionárov konzorcia. |
| --- | --- |

(278)

Malo by sa preto konštatovať, že možno súhlasiť s tým, že opatrenie E nepredstavuje štátnu pomoc, pretože oddelenie ABN AMRO N od ABN AMRO Bank bolo povinnosťou holandského štátu na základe dohody akcionárov konzorcia.

6.1.4.   Vyčíslenie štátnej pomoci

| (279) | ABN AMRO Group (alebo FBN a ABN AMRO N pred koncentráciou) mala výhody z pomoci na rekapitalizáciu, ktorá bola v rozmedzí od 4,2 mld. EUR do 5,45 mld. EUR. Táto suma predstavuje 2,75 % – 3,5 % v porovnaní s rizikovo váženými aktívami ABN AMRO Group. |
| --- | --- |

(279)

ABN AMRO Group (alebo FBN a ABN AMRO N pred koncentráciou) mala výhody z pomoci na rekapitalizáciu, ktorá bola v rozmedzí od 4,2 mld. EUR do 5,45 mld. EUR. Táto suma predstavuje 2,75 % – 3,5 % v porovnaní s rizikovo váženými aktívami ABN AMRO Group.

| (280) | Komisia poznamenáva, že FBN mala prospech aj zo značnej pomoci vo forme likvidity v relatívnom aj v absolútnom vyjadrení.

  Tabuľka 5


  Štátna pomoc: Súhrnná tabuľka pomoci na rekapitalizáciu a pomoci vo forme likvidity












  Pomoc na rekapitalizáciu |
| --- | --- |
| (všetky údaje v mld. EUR) | Štátna pomoc min. výška | Štátna pomoc max. výška | RWA zlúčeného subjektu FBN-ABN AMRO N | Min. % RWA | Max. % RWA |
| Opatrenie Z: holandský štát kúpi AA od FBN | [0 – 2,75] | [0,95 – 3,65] | 162,6 (114) | [0 – 1,7] % | [0,6 – 2,25] % |
| Opatrenie B3: náklady na rozdelenie (obozretné rozpätie) | 0,5 | 0,5 | 149,5 (115) | 0,33 % | 0,33 % |
| Opatrenie B4: nedostatok kapitálu spojený s predajom HBU | 0,3 | 0,3 | 149,5 | 0,20 % | 0,20 % |
| Opatrenie B5: náklady na integráciu | 1,2 | 1,2 | 149,5 | 0,80 % | 0,80 % |
| Opatrenie C: premena kapitálu Tier 2 na Tier 1 | [0,945 – 1,215] | [0,945 – 1,215] | 149,5 | [0,63 – 0,82] % | [0,63 – 0,82] % |
| Celková pomoc na rekapitalizáciu | 4,2 | 5,45 | | 2,75 % | 3,5 % |
| Financovanie/pomoc vo forme likvidity |
| Opatrenie Y1: krátkodobá facilita likvidity | 45 | | | | |
| Opatrenie Y2: dlhodobé pôžičky | 7,9 | | | | |
| Emisia nových dlhových nástrojov zaručených v rámci holandskej záručnej schémy | 18,8 | | | | |
| Celkové financovanie/pomoc vo forme likvidity | 71,7 (alebo 52,9 po oprave na dvojité zaúčtovanie) (116) | | | | |

(280)

Komisia poznamenáva, že FBN mala prospech aj zo značnej pomoci vo forme likvidity v relatívnom aj v absolútnom vyjadrení.

Tabuľka 5

Štátna pomoc: Súhrnná tabuľka pomoci na rekapitalizáciu a pomoci vo forme likvidity

Pomoc na rekapitalizáciu

(všetky údaje v mld. EUR)

Štátna pomoc min. výška

Štátna pomoc max. výška

RWA zlúčeného subjektu FBN-ABN AMRO N

Min. % RWA

Max. % RWA

Opatrenie Z: holandský štát kúpi AA od FBN

[0 – 2,75]

[0,95 – 3,65]

162,6 (114)

[0 – 1,7] %

[0,6 – 2,25] %

Opatrenie B3: náklady na rozdelenie (obozretné rozpätie)

0,5

0,5

149,5 (115)

0,33 %

0,33 %

Opatrenie B4: nedostatok kapitálu spojený s predajom HBU

0,3

0,3

149,5

0,20 %

0,20 %

Opatrenie B5: náklady na integráciu

1,2

1,2

149,5

0,80 %

0,80 %

Opatrenie C: premena kapitálu Tier 2 na Tier 1

[0,945 – 1,215]

[0,945 – 1,215]

149,5

[0,63 – 0,82] %

[0,63 – 0,82] %

Celková pomoc na rekapitalizáciu

4,2

5,45

2,75 %

3,5 %

Financovanie/pomoc vo forme likvidity

Opatrenie Y1: krátkodobá facilita likvidity

45

Opatrenie Y2: dlhodobé pôžičky

7,9

Emisia nových dlhových nástrojov zaručených v rámci holandskej záručnej schémy

18,8

Celkové financovanie/pomoc vo forme likvidity

71,7 (alebo 52,9 po oprave na dvojité zaúčtovanie) (116)

6.2.   Zlučiteľnosť rôznych opatrení pomoci

| (281) | Na základe článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy sa Komisia oprávňuje vyhlásiť pomoc za zlučiteľnú s vnútorným trhom, ak je pomoc určená na „nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu“. Pokiaľ ide o holandské hospodárstvo riziko vážnej poruchy potvrdila aj skutočnosť, že Komisia schválila rôzne opatrenia, ktoré holandské orgány prijali v boji proti finančnej kríze, ako je systém záruk. |
| --- | --- |

(281)

Na základe článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy sa Komisia oprávňuje vyhlásiť pomoc za zlučiteľnú s vnútorným trhom, ak je pomoc určená na „nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu“. Pokiaľ ide o holandské hospodárstvo riziko vážnej poruchy potvrdila aj skutočnosť, že Komisia schválila rôzne opatrenia, ktoré holandské orgány prijali v boji proti finančnej kríze, ako je systém záruk.

| (282) | V tejto súvislosti je však potrebné vyzdvihnúť, že Súd prvého stupňa zdôraznil, že článok 107 ods. 3 písm. b) zmluvy by sa mal uplatňovať reštriktívne (117) tak, že porucha fungovania hospodárstva by mala mať vplyv na celý členský štát a nielen regionálny rozmer. Komisia poznamenáva, že ABN AMRO N a FBN sú vedúcimi holandskými bankami s celoštátnou sieťou pobočiek a najvyššími trhovými pozíciami v celom rade segmentov na holandskom trhu retailového bankovníctva a bankovníctva pre malé a stredné podniky. V súvislosti s rôznymi neistotami sprevádzajúcimi oživenie z globálnej finančnej a hospodárskej krízy, by prerušenie činnosti týchto bánk vytvorilo vážnu poruchu fungovania holandského hospodárstva, a preto sa štátna pomoc holandskej vlády môže posúdiť podľa článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy. |
| --- | --- |

(282)

V tejto súvislosti je však potrebné vyzdvihnúť, že Súd prvého stupňa zdôraznil, že článok 107 ods. 3 písm. b) zmluvy by sa mal uplatňovať reštriktívne (117) tak, že porucha fungovania hospodárstva by mala mať vplyv na celý členský štát a nielen regionálny rozmer. Komisia poznamenáva, že ABN AMRO N a FBN sú vedúcimi holandskými bankami s celoštátnou sieťou pobočiek a najvyššími trhovými pozíciami v celom rade segmentov na holandskom trhu retailového bankovníctva a bankovníctva pre malé a stredné podniky. V súvislosti s rôznymi neistotami sprevádzajúcimi oživenie z globálnej finančnej a hospodárskej krízy, by prerušenie činnosti týchto bánk vytvorilo vážnu poruchu fungovania holandského hospodárstva, a preto sa štátna pomoc holandskej vlády môže posúdiť podľa článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy.

| (283) | Komisia uviedla viac podrobných informácií o zlučiteľnosti konkrétnych opatrení v oznámení o bankách a oznámení o rekapitalizácii znehodnotených aktív a informácie o požadovanej reštrukturalizácii vo svojom oznámení o reštrukturalizácii. |
| --- | --- |

(283)

Komisia uviedla viac podrobných informácií o zlučiteľnosti konkrétnych opatrení v oznámení o bankách a oznámení o rekapitalizácii znehodnotených aktív a informácie o požadovanej reštrukturalizácii vo svojom oznámení o reštrukturalizácii.

| (284) | Jednotlivé opatrenia by sa mali posúdiť na základe príslušných oznámení Komisie. Nástroj kapitálovej úľavy sa nevzťahuje na znehodnotené aktíva a je de facto náhradou opatrenia pre rekapitalizáciu. Všeobecné zásady uvedené v oznámení o znehodnotených aktívach by však mali platiť aj pre nástroj kapitálovej úľavy, aby bol v súlade s vnútorným trhom. V záujme zachovania rovnakých podmienok Komisia musela preveriť, či sa CRI nepoužil na presun očakávaných strát z portfólia na štát. Opatrenie A by malo obsahovať aj dostatočné stimuly pre odchod a v prípade zhoršenia hospodárskej situácie by ABN AMRO N mala prijať určité straty cez vertikálny podiel. Opatrenia likvidity (opatrenia Y1 a Y2) by sa mali posúdiť na základe oznámenia o bankách a opatrenia rekapitalizácie (a konkrétnejšie opatrenia Z, B4 a B5, ako aj obozretné rozpätie vo výške 500 mil. EUR, ktoré bolo súčasťou opatrení B3 a C) na základe oznámenia o rekapitalizácii. |
| --- | --- |

(284)

Jednotlivé opatrenia by sa mali posúdiť na základe príslušných oznámení Komisie. Nástroj kapitálovej úľavy sa nevzťahuje na znehodnotené aktíva a je de facto náhradou opatrenia pre rekapitalizáciu. Všeobecné zásady uvedené v oznámení o znehodnotených aktívach by však mali platiť aj pre nástroj kapitálovej úľavy, aby bol v súlade s vnútorným trhom. V záujme zachovania rovnakých podmienok Komisia musela preveriť, či sa CRI nepoužil na presun očakávaných strát z portfólia na štát. Opatrenie A by malo obsahovať aj dostatočné stimuly pre odchod a v prípade zhoršenia hospodárskej situácie by ABN AMRO N mala prijať určité straty cez vertikálny podiel. Opatrenia likvidity (opatrenia Y1 a Y2) by sa mali posúdiť na základe oznámenia o bankách a opatrenia rekapitalizácie (a konkrétnejšie opatrenia Z, B4 a B5, ako aj obozretné rozpätie vo výške 500 mil. EUR, ktoré bolo súčasťou opatrení B3 a C) na základe oznámenia o rekapitalizácii.

6.2.1.   Zlučiteľnosť opatrení Y1 a Y2 podľa oznámenia o bankách

| (285) | Na dosiahnutie súladu s oznámením o bankách by opatrenia Y1 a Y2 mali byť dobre cielené, primerané a navrhnuté tak, aby sa zamedzilo neprimeranému narušeniu hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(285)

Na dosiahnutie súladu s oznámením o bankách by opatrenia Y1 a Y2 mali byť dobre cielené, primerané a navrhnuté tak, aby sa zamedzilo neprimeranému narušeniu hospodárskej súťaže.

| (286) | Komisia opakuje záver uvedený v odôvodnení 51 rozhodnutia z 8. apríla 2009, že opatrenie na ukončenie všetkých vzťahov medzi FBN a jej materskou spoločnosťou Fortis SA/NV s obmedzenou likviditou bolo nevyhnutné na ochranu FBN pred vtedajšími akútnymi problémami jej materskej spoločnosti. Opatrenia preto možno považovať za dobre cielené na dosiahnutie záchrany FBN. |
| --- | --- |

(286)

Komisia opakuje záver uvedený v odôvodnení 51 rozhodnutia z 8. apríla 2009, že opatrenie na ukončenie všetkých vzťahov medzi FBN a jej materskou spoločnosťou Fortis SA/NV s obmedzenou likviditou bolo nevyhnutné na ochranu FBN pred vtedajšími akútnymi problémami jej materskej spoločnosti. Opatrenia preto možno považovať za dobre cielené na dosiahnutie záchrany FBN.

| (287) | Opatrenia Y1 a Y2 by mali byť takisto primerané a nemali by zbytočne narúšať hospodársku súťaž. Komisia má v tomto smere priaznivý názor na cenový systém vyvinutý holandským štátom, ktorý sa zameriaval na vytvorenie rovnakých podmienok na základe systému záruk (pozri odôvodnenie 169). Pokiaľ ide o systém záruk, Komisia dôrazne požiadala členské štáty, aby účtovali províziu vo výške aspoň 50 bázických bodov za záruky dlhšie ako tri mesiace (avšak nie dlhšie ako 12 mesiacov). Komisia zistila, že holandský štát dôsledne nepožadoval EURIBOR + 50 bázických bodov na pôžičky dlhšie ako tri mesiace. Komisia môže preto vyhlásiť len opatrenie Y1 za zlučiteľné s vnútorným trhom pod podmienkou, že sa vykoná opravná platba vo výške 18,2 mil. EUR s cieľom zabezpečiť, aby pôžičky so splatnosťou dlhšou ako tri mesiace boli skutočne úročené sadzbou EURIBOR + 50 bázických bodov. Komisia hodnotí pozitívne, že všetky facility likvidity boli splatené a ukončené v júni 2009. |
| --- | --- |

(287)

Opatrenia Y1 a Y2 by mali byť takisto primerané a nemali by zbytočne narúšať hospodársku súťaž. Komisia má v tomto smere priaznivý názor na cenový systém vyvinutý holandským štátom, ktorý sa zameriaval na vytvorenie rovnakých podmienok na základe systému záruk (pozri odôvodnenie 169). Pokiaľ ide o systém záruk, Komisia dôrazne požiadala členské štáty, aby účtovali províziu vo výške aspoň 50 bázických bodov za záruky dlhšie ako tri mesiace (avšak nie dlhšie ako 12 mesiacov). Komisia zistila, že holandský štát dôsledne nepožadoval EURIBOR + 50 bázických bodov na pôžičky dlhšie ako tri mesiace. Komisia môže preto vyhlásiť len opatrenie Y1 za zlučiteľné s vnútorným trhom pod podmienkou, že sa vykoná opravná platba vo výške 18,2 mil. EUR s cieľom zabezpečiť, aby pôžičky so splatnosťou dlhšou ako tri mesiace boli skutočne úročené sadzbou EURIBOR + 50 bázických bodov. Komisia hodnotí pozitívne, že všetky facility likvidity boli splatené a ukončené v júni 2009.

| (288) | Vzhľadom na opatrenie Y2 Komisia poznamenáva, že keďže holandský štát nezmenil úrokové sadzby a splatnosť pôžičiek, FBN získala výhodu z pomerne lacných pôžičiek, ktorá by mohla narušiť hospodársku súťaž. Komisia môže preto vyhlásiť opatrenie za zlučiteľné s oznámením o bankách len vtedy, ak sa správnym spôsobom uplatnia všetky podmienky uvedené ďalej v tomto rozhodnutí a predovšetkým opatrenia na obmedzenie narušení hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(288)

Vzhľadom na opatrenie Y2 Komisia poznamenáva, že keďže holandský štát nezmenil úrokové sadzby a splatnosť pôžičiek, FBN získala výhodu z pomerne lacných pôžičiek, ktorá by mohla narušiť hospodársku súťaž. Komisia môže preto vyhlásiť opatrenie za zlučiteľné s oznámením o bankách len vtedy, ak sa správnym spôsobom uplatnia všetky podmienky uvedené ďalej v tomto rozhodnutí a predovšetkým opatrenia na obmedzenie narušení hospodárskej súťaže.

6.2.2.   Zlučiteľnosť opatrení Z, B3 (konkrétne 500 mil. EUR), B4 a B5 a C podľa oznámenia o rekapitalizácii

| (289) | Komisia dospela k záveru, že príslušné opatrenia boli zavedené na vyriešenie skutočných potrieb a predstavujú minimum, ktoré je nevyhnutné na úplne obnovenie životaschopnosti príslušných spoločností. |
| --- | --- |

(289)

Komisia dospela k záveru, že príslušné opatrenia boli zavedené na vyriešenie skutočných potrieb a predstavujú minimum, ktoré je nevyhnutné na úplne obnovenie životaschopnosti príslušných spoločností.

| (290) | Pokiaľ ide o odmeny, Komisia poznamenala, že štát bol už vlastníkom 100 % kmeňových akcií FBN (a nepriamo 100 % ABN AMRO N). Všetky tieto opatrenia boli nevyhnutné na zachovanie hodnoty akciového podielu. |
| --- | --- |

(290)

Pokiaľ ide o odmeny, Komisia poznamenala, že štát bol už vlastníkom 100 % kmeňových akcií FBN (a nepriamo 100 % ABN AMRO N). Všetky tieto opatrenia boli nevyhnutné na zachovanie hodnoty akciového podielu.

| (291) | ABN AMRO Group dosiahne ROE približne na úrovni [...] % v roku 2013, čo naznačuje, že vďaka všetkým štátnym intervenciám bol vytvorený životaschopný a ziskový subjekt. |
| --- | --- |

(291)

ABN AMRO Group dosiahne ROE približne na úrovni [...] % v roku 2013, čo naznačuje, že vďaka všetkým štátnym intervenciám bol vytvorený životaschopný a ziskový subjekt.

| (292) | Všetky dostupné ocenenia ABN AMRO Group vysoko prevyšujú výšku pomoci v rámci opatrení Z, B3, B4, B5 a C (a to v rozpätí od 4,2 mld. EUR po 5,45 mld. EUR). Štát teda dostane zodpovedajúcu odmenu za pomoc poskytnutú ABN AMRO N a FBN (118). |
| --- | --- |

(292)

Všetky dostupné ocenenia ABN AMRO Group vysoko prevyšujú výšku pomoci v rámci opatrení Z, B3, B4, B5 a C (a to v rozpätí od 4,2 mld. EUR po 5,45 mld. EUR). Štát teda dostane zodpovedajúcu odmenu za pomoc poskytnutú ABN AMRO N a FBN (118).

| (293) | Komisia vzhľadom na uvedené skutočnosti dospela k záveru, že opatrenia Z, B3, B4, B5 a C sú v súlade s oznámením o rekapitalizácii, ak sa správne uplatnia podmienky uvedené ďalej v tomto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(293)

Komisia vzhľadom na uvedené skutočnosti dospela k záveru, že opatrenia Z, B3, B4, B5 a C sú v súlade s oznámením o rekapitalizácii, ak sa správne uplatnia podmienky uvedené ďalej v tomto rozhodnutí.

6.2.3.   Zlučiteľnosť nástroja kapitálovej úľavy so zásadami uvedenými v oznámení o znehodnotených aktívach

| (294) | Komisia uznáva, že nástroj kapitálovej úľavy, ktorý zaviedol holandský štát, sa líši od tradičných opatrení týkajúcich sa znehodnotených aktív posudzovaných v iných prípadoch. Zatiaľ čo ostatné opatrenia zamerané na znehodnotené aktíva sa usilovali o to, aby sa banky zbavili znehodnotených aktív, portfólio chránené na základe CRI je tradičné holandské hypotekárne portfólio, pri ktorom ABN AMRO N ani externí experti neočakávali zhoršenie výkonnosti v značnom rozsahu. |
| --- | --- |

(294)

Komisia uznáva, že nástroj kapitálovej úľavy, ktorý zaviedol holandský štát, sa líši od tradičných opatrení týkajúcich sa znehodnotených aktív posudzovaných v iných prípadoch. Zatiaľ čo ostatné opatrenia zamerané na znehodnotené aktíva sa usilovali o to, aby sa banky zbavili znehodnotených aktív, portfólio chránené na základe CRI je tradičné holandské hypotekárne portfólio, pri ktorom ABN AMRO N ani externí experti neočakávali zhoršenie výkonnosti v značnom rozsahu.

| (295) | Komisia poznamenáva, že tradičná rekapitalizácia na úrovni ABN AMRO N nebola pre holandský štát vhodná, pretože v danom čase nebola spoločnosť samostatným právnym subjektom a holandský štát by nebol v pozícii ohraničiť svoj kapitálový vklad, čo by mohlo mať negatívne dôsledky, najmä v núdzových scenároch. Okrem toho súkromné nástroje kapitálovej úľavy neboli realizovateľné vzhľadom na veľkosť transakcie a komplikovanosť spojenú s rozdelením ABN AMRO Bank NV, materskej spoločnosti ABN AMRO N a ABN AMRO Z. |
| --- | --- |

(295)

Komisia poznamenáva, že tradičná rekapitalizácia na úrovni ABN AMRO N nebola pre holandský štát vhodná, pretože v danom čase nebola spoločnosť samostatným právnym subjektom a holandský štát by nebol v pozícii ohraničiť svoj kapitálový vklad, čo by mohlo mať negatívne dôsledky, najmä v núdzových scenároch. Okrem toho súkromné nástroje kapitálovej úľavy neboli realizovateľné vzhľadom na veľkosť transakcie a komplikovanosť spojenú s rozdelením ABN AMRO Bank NV, materskej spoločnosti ABN AMRO N a ABN AMRO Z.

| (296) | Komisia vzhľadom na tieto osobitné súvislosti môže súhlasiť s tým, že CRI je skôr alternatívou tradičného zvýšenia kapitálu ako ochranou pred toxickými aktívami, a preto predstavuje nevyhnutné a vhodne cielené opatrenie na vyriešenie osobitného problému spojeného s kapitálom ABN AMRO Z. |
| --- | --- |

(296)

Komisia vzhľadom na tieto osobitné súvislosti môže súhlasiť s tým, že CRI je skôr alternatívou tradičného zvýšenia kapitálu ako ochranou pred toxickými aktívami, a preto predstavuje nevyhnutné a vhodne cielené opatrenie na vyriešenie osobitného problému spojeného s kapitálom ABN AMRO Z.

| (297) | Napriek skutočnosti, že toto opatrenie je predovšetkým náhradou za rekapitalizáciu, opatrenie by malo byť v súlade s inými systémami kapitálovej úľavy a tým chrániť vnútorný trh, ako sa objasňuje v odôvodnení 284. |
| --- | --- |

(297)

Napriek skutočnosti, že toto opatrenie je predovšetkým náhradou za rekapitalizáciu, opatrenie by malo byť v súlade s inými systémami kapitálovej úľavy a tým chrániť vnútorný trh, ako sa objasňuje v odôvodnení 284.

| (298) | Komisia dospela k záveru, že holandský štát poskytol dostatočné dôkazy, ktoré ukazujú, že ocenenie sa zakladalo na tom, že ABN AMRO N alebo jej právny nástupca budú znášať očakávané straty. Trhové údaje (najmä ratingové správy), historické údaje a najnovšie dôkazy ABN AMRO N ukazujú, že ročná tranža prvej straty vo výške 20 bázických bodov by mala stačiť na pokrytie očakávaných strát. |
| --- | --- |

(298)

Komisia dospela k záveru, že holandský štát poskytol dostatočné dôkazy, ktoré ukazujú, že ocenenie sa zakladalo na tom, že ABN AMRO N alebo jej právny nástupca budú znášať očakávané straty. Trhové údaje (najmä ratingové správy), historické údaje a najnovšie dôkazy ABN AMRO N ukazujú, že ročná tranža prvej straty vo výške 20 bázických bodov by mala stačiť na pokrytie očakávaných strát.

| (299) | Odmena, ktorú ABN AMRO N platí, nie je nižšia ako požadovaná odmena v oznámení o znehodnotených aktívach a v oznámení o rekapitalizácii. Odmena znamená, že ABN AMRO N zaplatí 10 % z kapitálu, ktorý je uvoľnený na základe transakcie v dôsledku zníženia RWA. Táto sadzba je priaznivá na základe porovnania s minimálnymi sadzbami uvedenými v bode 27 oznámenia o rekapitalizácii. Vzhľadom na pomerne vysokú odmenu možno vertikálny podiel vo výške 5 % a mechanizmy na postupné odňatie považovať za zlučiteľné s bodom 24 a poznámkou pod čiarou č. 15 oznámenia o znehodnotených aktívach. |
| --- | --- |

(299)

Odmena, ktorú ABN AMRO N platí, nie je nižšia ako požadovaná odmena v oznámení o znehodnotených aktívach a v oznámení o rekapitalizácii. Odmena znamená, že ABN AMRO N zaplatí 10 % z kapitálu, ktorý je uvoľnený na základe transakcie v dôsledku zníženia RWA. Táto sadzba je priaznivá na základe porovnania s minimálnymi sadzbami uvedenými v bode 27 oznámenia o rekapitalizácii. Vzhľadom na pomerne vysokú odmenu možno vertikálny podiel vo výške 5 % a mechanizmy na postupné odňatie považovať za zlučiteľné s bodom 24 a poznámkou pod čiarou č. 15 oznámenia o znehodnotených aktívach.

| (300) | Opatrenie A obsahuje aj dostatočné podnety na odchod. Nákupné opcie opísané v odôvodnení 107 naznačujú, že ukončenie opatrenia je pre ABN AMRO N (alebo teraz ABN AMRO Group) jednoduché. Okrem toho je cena taká, že opatrenie sa postupne stáva drahším. Zo zmluvných podmienok vyplýva, že cena sa neupraví, keď ABN AMRO Group začne vypočítavať svoje kapitálové požiadavky podľa Bazileja II. Chýbajúca úprava zníži vplyv kapitálovej úľavy opatrenia, zatiaľ čo poplatok za záruku neklesne. Okrem toho je tranža prvej straty vypočítaná ako percento z počiatočnej hodnoty portfólia tak, že tranža prvej straty vypočítaná ako percento z nesplateného portfólia (t. j. počiatočné portfólio upravené okrem iného o splátky) sa bude postupne v priebehu času zvyšovať. |
| --- | --- |

(300)

Opatrenie A obsahuje aj dostatočné podnety na odchod. Nákupné opcie opísané v odôvodnení 107 naznačujú, že ukončenie opatrenia je pre ABN AMRO N (alebo teraz ABN AMRO Group) jednoduché. Okrem toho je cena taká, že opatrenie sa postupne stáva drahším. Zo zmluvných podmienok vyplýva, že cena sa neupraví, keď ABN AMRO Group začne vypočítavať svoje kapitálové požiadavky podľa Bazileja II. Chýbajúca úprava zníži vplyv kapitálovej úľavy opatrenia, zatiaľ čo poplatok za záruku neklesne. Okrem toho je tranža prvej straty vypočítaná ako percento z počiatočnej hodnoty portfólia tak, že tranža prvej straty vypočítaná ako percento z nesplateného portfólia (t. j. počiatočné portfólio upravené okrem iného o splátky) sa bude postupne v priebehu času zvyšovať.

| (301) | Komisia vzhľadom na vlastnosti CRI a na plán reštrukturalizácie z decembra 2009 a aktualizovaný plán reštrukturalizácie z novembra 2010, ako sa opisujú v oddiele 2.3 tohto rozhodnutia, považuje opatrenie A za zlučiteľné so všeobecnými zásadami pre opatrenia zamerané na znehodnotené aktíva a so zásadami vnútorného trhu, ako sa uvádza v odôvodnení 284. |
| --- | --- |

(301)

Komisia vzhľadom na vlastnosti CRI a na plán reštrukturalizácie z decembra 2009 a aktualizovaný plán reštrukturalizácie z novembra 2010, ako sa opisujú v oddiele 2.3 tohto rozhodnutia, považuje opatrenie A za zlučiteľné so všeobecnými zásadami pre opatrenia zamerané na znehodnotené aktíva a so zásadami vnútorného trhu, ako sa uvádza v odôvodnení 284.

| (302) | Skutočnosť, že ABN AMRO Group zrušila CRI hneď po tom, ako zaviedla požiadavky podľa Bazileja II, potvrdzujú následné analýzy vykonané v odôvodneniach 294 až 301. |
| --- | --- |

(302)

Skutočnosť, že ABN AMRO Group zrušila CRI hneď po tom, ako zaviedla požiadavky podľa Bazileja II, potvrdzujú následné analýzy vykonané v odôvodneniach 294 až 301.

6.3.   Posúdenie pomoci a plánu reštrukturalizácie z decembra 2009 a aktualizovaného plánu reštrukturalizácie z novembra 2010 podľa oznámenia o reštrukturalizácii

| (303) | Vzhľadom na sumu a rozsah pomoci, ako sa opisujú v predchádzajúcich odsekoch, a najmä na skutočnosť, že pomoc na rekapitalizáciu presahuje 2 % RWA, sa Komisia domnieva, že hĺbková reštrukturalizácia je potrebná v súlade s bodom 4 oznámenia o reštrukturalizácii. |
| --- | --- |

(303)

Vzhľadom na sumu a rozsah pomoci, ako sa opisujú v predchádzajúcich odsekoch, a najmä na skutočnosť, že pomoc na rekapitalizáciu presahuje 2 % RWA, sa Komisia domnieva, že hĺbková reštrukturalizácia je potrebná v súlade s bodom 4 oznámenia o reštrukturalizácii.

6.3.1.   Životaschopnosť

| (304) | V pláne reštrukturalizácie by sa malo preukázať, že stratégia banky je založená na jednotnej koncepcii, a ukázať, že banka obnoví dlhodobú životaschopnosť bez spoliehania sa na podporu štátu. |
| --- | --- |

(304)

V pláne reštrukturalizácie by sa malo preukázať, že stratégia banky je založená na jednotnej koncepcii, a ukázať, že banka obnoví dlhodobú životaschopnosť bez spoliehania sa na podporu štátu.

| (305) | Ako sa už konštatovalo v rozhodnutí z 5. februára 2010, obchodné modely FBN a ABN AMRO N sa nezakladali na prílišnom riskovaní a neudržateľných úverových praktikách. Obidva subjekty však zostali zraniteľné a nedostatočne vybavené v niektorých základných oblastiach v dôsledku oddelenia od svojich príslušných materských skupín. ABN AMRO N mala po oddelení od svojej materskej spoločnosti nedostatočný prístup k väčším spoločnostiam, nemala už medzinárodnú sieť a chýbalo jej množstvo produktov a výpočtovej techniky. FBN bola takisto ťažko postihnutá oddelením od svojej materskej spoločnosti a jej financovanie sa vo veľkej miere opieralo o veľkoobchodné trhy. V pláne reštrukturalizácie ABN AMRO Group z decembra 2009 (a takisto v aktualizovanom pláne reštrukturalizácie z novembra 2010) sa ukazuje, že integrácia ABN AMRO N a FBN výrazne odstraňuje nedostatky každého z jednotlivých subjektov. Zlúčenie FBN a ABN AMRO N pomohlo zmierniť niektoré z týchto obáv. Veľká sieť retailového a privátneho bankovníctva ABN AMRO N bola bohatá na vklady, čo vytvorilo lepší finančný profil zlúčenej skupiny, FBN vyriešila časť problému ABN AMRO N spojeného s medzinárodnou sieťou a obidve skupiny boli spoločne lepšie schopné riešiť napríklad problémy súvisiace s výpočtovou technikou (konkrétne nemuseli každá samostatne znovu budovať IT platformy a ďalšie podporné nástroje). |
| --- | --- |

(305)

Ako sa už konštatovalo v rozhodnutí z 5. februára 2010, obchodné modely FBN a ABN AMRO N sa nezakladali na prílišnom riskovaní a neudržateľných úverových praktikách. Obidva subjekty však zostali zraniteľné a nedostatočne vybavené v niektorých základných oblastiach v dôsledku oddelenia od svojich príslušných materských skupín. ABN AMRO N mala po oddelení od svojej materskej spoločnosti nedostatočný prístup k väčším spoločnostiam, nemala už medzinárodnú sieť a chýbalo jej množstvo produktov a výpočtovej techniky. FBN bola takisto ťažko postihnutá oddelením od svojej materskej spoločnosti a jej financovanie sa vo veľkej miere opieralo o veľkoobchodné trhy. V pláne reštrukturalizácie ABN AMRO Group z decembra 2009 (a takisto v aktualizovanom pláne reštrukturalizácie z novembra 2010) sa ukazuje, že integrácia ABN AMRO N a FBN výrazne odstraňuje nedostatky každého z jednotlivých subjektov. Zlúčenie FBN a ABN AMRO N pomohlo zmierniť niektoré z týchto obáv. Veľká sieť retailového a privátneho bankovníctva ABN AMRO N bola bohatá na vklady, čo vytvorilo lepší finančný profil zlúčenej skupiny, FBN vyriešila časť problému ABN AMRO N spojeného s medzinárodnou sieťou a obidve skupiny boli spoločne lepšie schopné riešiť napríklad problémy súvisiace s výpočtovou technikou (konkrétne nemuseli každá samostatne znovu budovať IT platformy a ďalšie podporné nástroje).

| (306) | Finančné prognózy ukazujú, že na konci obdobia reštrukturalizácie by mal byť zlúčený subjekt schopný pokryť svoje náklady a dosiahnuť primeranú rentabilitu vlastného kapitálu vo výške približne [...] %. Aj pri stresovom scenári bude spoločnosť naďalej dosahovať zisky, zatiaľ čo jej pomery kapitálovej primeranosti zostanú výrazne vyššie ako minimálne regulačné hraničné úrovne. Kapitálové rezervy spoločnosti sa teda po opakovaných intervenciách štátu zdajú dostatočne vysoké, aby prekonali nepriaznivé okolnosti v budúcnosti bez potreby opätovného návratu k štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(306)

Finančné prognózy ukazujú, že na konci obdobia reštrukturalizácie by mal byť zlúčený subjekt schopný pokryť svoje náklady a dosiahnuť primeranú rentabilitu vlastného kapitálu vo výške približne [...] %. Aj pri stresovom scenári bude spoločnosť naďalej dosahovať zisky, zatiaľ čo jej pomery kapitálovej primeranosti zostanú výrazne vyššie ako minimálne regulačné hraničné úrovne. Kapitálové rezervy spoločnosti sa teda po opakovaných intervenciách štátu zdajú dostatočne vysoké, aby prekonali nepriaznivé okolnosti v budúcnosti bez potreby opätovného návratu k štátnej pomoci.

| (307) | Ako ukazujú údaje za druhý polrok 2008 a prvý polrok 2009, je veľmi dôležité dosahovať dostatočne vysoké čisté úrokové výnosy, aby bola vytvorená plne životaschopná spoločnosť. Plán reštrukturalizácie z decembra 2009 a aktualizovaný plán reštrukturalizácie z novembra 2010 sa preto môžu vyhlásiť za zlučiteľné s požiadavkami životaschopnosti uvedenými v oznámení o reštrukturalizácii pod podmienkou, že sa ABN AMRO Group bude usilovať o dosiahnutie aktualizovaných čistých úrokových výnosov uvedených v pláne reštrukturalizácie z novembra 2010. ABN AMRO Group by mala Komisii pravidelne predkladať správy o pokroku – aspoň každý štvrťrok. Ak ABN AMRO Group spozoruje rozdiely v porovnaní s prognózami, mala by bezodkladne prijať nápravné opatrenia. |
| --- | --- |

(307)

Ako ukazujú údaje za druhý polrok 2008 a prvý polrok 2009, je veľmi dôležité dosahovať dostatočne vysoké čisté úrokové výnosy, aby bola vytvorená plne životaschopná spoločnosť. Plán reštrukturalizácie z decembra 2009 a aktualizovaný plán reštrukturalizácie z novembra 2010 sa preto môžu vyhlásiť za zlučiteľné s požiadavkami životaschopnosti uvedenými v oznámení o reštrukturalizácii pod podmienkou, že sa ABN AMRO Group bude usilovať o dosiahnutie aktualizovaných čistých úrokových výnosov uvedených v pláne reštrukturalizácie z novembra 2010. ABN AMRO Group by mala Komisii pravidelne predkladať správy o pokroku – aspoň každý štvrťrok. Ak ABN AMRO Group spozoruje rozdiely v porovnaní s prognózami, mala by bezodkladne prijať nápravné opatrenia.

| (308) | Plán reštrukturalizácie by mal obsahovať prognózy s potrebnými členeniami a reštrukturalizácia si vyžaduje aj upustenie od činností, ktoré by v strednodobom horizonte zostali štrukturálne stratové (119). V odôvodnení 120 rozhodnutia z 5. februára 2010 Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či problémy súvisiace so životaschopnosťou divízie Prime Funds Solutions (PFS), ktorá v roku 2008 ohlásila významnú stratu v dôsledku podvodu Madoff, boli primerane vyriešené. Tento problém bol vyriešený predajom divízie PFS v prospech spoločnosti Credit Suisse (pozri aj odôvodnenie 74). Podrobné prognózy na úrovni divízií ukazujú, že všetky divízie pozitívne prispievajú k výsledkom v prípade základného aj stresového scenára. Komisia môže preto konštatovať, že neexistujú žiadne iné divízie so štrukturálnymi problémami ziskovosti a vzhľadom na tento záver nie sú potrebné žiadne ďalšie odpredaje pre zlepšenie životaschopnosti spoločnosti. |
| --- | --- |

(308)

Plán reštrukturalizácie by mal obsahovať prognózy s potrebnými členeniami a reštrukturalizácia si vyžaduje aj upustenie od činností, ktoré by v strednodobom horizonte zostali štrukturálne stratové (119). V odôvodnení 120 rozhodnutia z 5. februára 2010 Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či problémy súvisiace so životaschopnosťou divízie Prime Funds Solutions (PFS), ktorá v roku 2008 ohlásila významnú stratu v dôsledku podvodu Madoff, boli primerane vyriešené. Tento problém bol vyriešený predajom divízie PFS v prospech spoločnosti Credit Suisse (pozri aj odôvodnenie 74). Podrobné prognózy na úrovni divízií ukazujú, že všetky divízie pozitívne prispievajú k výsledkom v prípade základného aj stresového scenára. Komisia môže preto konštatovať, že neexistujú žiadne iné divízie so štrukturálnymi problémami ziskovosti a vzhľadom na tento záver nie sú potrebné žiadne ďalšie odpredaje pre zlepšenie životaschopnosti spoločnosti.

6.3.2.   Rozdelenie bremena/nevyhnutné minimum

| (309) | Plán reštrukturalizácie by mal jasne ukázať, že pomoc zostala obmedzená na nevyhnutné minimum. Náklady spojené s reštrukturalizáciou by nemal znášať len štát, ale v maximálnej miere aj tí, ktorí investovali do banky. Inými slovami, banka a jej kapitáloví vlastníci by mali prispieť na reštrukturalizáciu v maximálnej možnej miere vlastnými zdrojmi. Pomoc na reštrukturalizáciu by sa mala obmedziť na pokrytie nákladov, ktoré sú nevyhnutné na obnovenie životaschopnosti. Podnik by preto nemal byť dotovaný z verejných prostriedkov, ktoré by sa mohli použiť na financovanie činností narúšajúcich trh, ktoré nesúvisia s procesom reštrukturalizácie, ako sú napríklad akvizície (120). |
| --- | --- |

(309)

Plán reštrukturalizácie by mal jasne ukázať, že pomoc zostala obmedzená na nevyhnutné minimum. Náklady spojené s reštrukturalizáciou by nemal znášať len štát, ale v maximálnej miere aj tí, ktorí investovali do banky. Inými slovami, banka a jej kapitáloví vlastníci by mali prispieť na reštrukturalizáciu v maximálnej možnej miere vlastnými zdrojmi. Pomoc na reštrukturalizáciu by sa mala obmedziť na pokrytie nákladov, ktoré sú nevyhnutné na obnovenie životaschopnosti. Podnik by preto nemal byť dotovaný z verejných prostriedkov, ktoré by sa mohli použiť na financovanie činností narúšajúcich trh, ktoré nesúvisia s procesom reštrukturalizácie, ako sú napríklad akvizície (120).

| (310) | V oznámení o reštrukturalizácii sa pripomína, že zákaz akvizícií je potrebný na to, aby pomoc ostala obmedzená na nevyhnutné minimum. V bode 23 oznámenia o reštrukturalizácii sa výslovne uvádza, že „podnik by nemal mať k dispozícii verejné zdroje, ktoré by sa mohli použiť na financovanie činností narúšajúcich trh, a ktoré nie sú spojené s procesom reštrukturalizácie. Napríklad nadobudnutie akcií iných podnikov alebo nové investície nemožno financovať prostredníctvom štátnej pomoci, pokiaľ to nie je nevyhnutné na obnovenie životaschopnosti podniku“. |
| --- | --- |

(310)

V oznámení o reštrukturalizácii sa pripomína, že zákaz akvizícií je potrebný na to, aby pomoc ostala obmedzená na nevyhnutné minimum. V bode 23 oznámenia o reštrukturalizácii sa výslovne uvádza, že „podnik by nemal mať k dispozícii verejné zdroje, ktoré by sa mohli použiť na financovanie činností narúšajúcich trh, a ktoré nie sú spojené s procesom reštrukturalizácie. Napríklad nadobudnutie akcií iných podnikov alebo nové investície nemožno financovať prostredníctvom štátnej pomoci, pokiaľ to nie je nevyhnutné na obnovenie životaschopnosti podniku“.

| (311) | V oznámení o reštrukturalizácii sa zákaz akvizícií spája s narušeniami hospodárskej súťaže. V bodoch 39 a 40 oznámenia sa objasňuje, že „štátna pomoc sa nesmie využívať na úkor konkurentov, ktorí nedostávajú podobnú verejnú podporu“ a že „banka nemala využívať štátnu pomoc na získanie konkurenčných podnikateľských aktivít. Táto podmienka by mala platiť najmenej tri roky a jej platnosť môže pokračovať až do konca obdobia reštrukturalizácie v závislosti od zamerania, výšky a časového trvania pomoci“. |
| --- | --- |

(311)

V oznámení o reštrukturalizácii sa zákaz akvizícií spája s narušeniami hospodárskej súťaže. V bodoch 39 a 40 oznámenia sa objasňuje, že „štátna pomoc sa nesmie využívať na úkor konkurentov, ktorí nedostávajú podobnú verejnú podporu“ a že „banka nemala využívať štátnu pomoc na získanie konkurenčných podnikateľských aktivít. Táto podmienka by mala platiť najmenej tri roky a jej platnosť môže pokračovať až do konca obdobia reštrukturalizácie v závislosti od zamerania, výšky a časového trvania pomoci“.

| (312) | V súlade s bodom 40 oznámenia o reštrukturalizácii sa pomoc môže vyhlásiť za zlučiteľnú pod podmienkou, že ABN AMRO Group striktne uplatní zákaz akvizícií (121) po dobu troch rokov odo dňa tohto rozhodnutia. Zákaz akvizícií by sa mal predĺžiť v prípade, že holandský štát po troch rokoch naďalej vlastní viac ako 50 % ABN AMRO Group. Zákaz akvizícií by sa však nemal predĺžiť na viac ako päť rokov. Zatiaľ čo časť pomoci sa už splatila, niektoré opatrenia (najmä opatrenia Z a C) banka nemôže splatiť kvôli forme, v ktorej boli poskytnuté (t. j. nie v podobe hybridných dlhových nástrojov). Ukončenie štátneho vlastníctva je náhradou za odhad, keď sa ukončí výhoda vyplývajúca z pomoci. |
| --- | --- |

(312)

V súlade s bodom 40 oznámenia o reštrukturalizácii sa pomoc môže vyhlásiť za zlučiteľnú pod podmienkou, že ABN AMRO Group striktne uplatní zákaz akvizícií (121) po dobu troch rokov odo dňa tohto rozhodnutia. Zákaz akvizícií by sa mal predĺžiť v prípade, že holandský štát po troch rokoch naďalej vlastní viac ako 50 % ABN AMRO Group. Zákaz akvizícií by sa však nemal predĺžiť na viac ako päť rokov. Zatiaľ čo časť pomoci sa už splatila, niektoré opatrenia (najmä opatrenia Z a C) banka nemôže splatiť kvôli forme, v ktorej boli poskytnuté (t. j. nie v podobe hybridných dlhových nástrojov). Ukončenie štátneho vlastníctva je náhradou za odhad, keď sa ukončí výhoda vyplývajúca z pomoci.

| (313) | Komisia poznamenáva, že v pláne reštrukturalizácie z decembra 2009 (doplnenom o finančné prognózy pre najhorší prípad 23. marca 2010) sa už uviedlo, že z ABN AMRO Group stal životaschopný subjekt, ktorý by mal dosiahnuť slušnú rentabilitu vlastného kapitálu a dokonca sa očakáva, že dosiahne slušné zisky v horších hospodárskych podmienkach. Aktualizovaný plán reštrukturalizácie z novembra 2010 potvrdil túto analýzu. Obnovenie životaschopnosti nezávisí od akvizícií. Zákaz akvizícií teda nebráni obnoveniu životaschopnosti. |
| --- | --- |

(313)

Komisia poznamenáva, že v pláne reštrukturalizácie z decembra 2009 (doplnenom o finančné prognózy pre najhorší prípad 23. marca 2010) sa už uviedlo, že z ABN AMRO Group stal životaschopný subjekt, ktorý by mal dosiahnuť slušnú rentabilitu vlastného kapitálu a dokonca sa očakáva, že dosiahne slušné zisky v horších hospodárskych podmienkach. Aktualizovaný plán reštrukturalizácie z novembra 2010 potvrdil túto analýzu. Obnovenie životaschopnosti nezávisí od akvizícií. Zákaz akvizícií teda nebráni obnoveniu životaschopnosti.

| (314) | Komisia sa domnieva, že podľa bodu 26 oznámenia o reštrukturalizácii zákaz hybridných kupónov a zákaz hybridných nákupov sú nevyhnutné (122). V súvislosti s reštrukturalizáciou sú opatrenia, ktoré znižujú celkovú výšku vlastných zdrojov, v rozpore s cieľom rozdelenia bremena a požiadavkou nevyhnutného minima. |
| --- | --- |

(314)

Komisia sa domnieva, že podľa bodu 26 oznámenia o reštrukturalizácii zákaz hybridných kupónov a zákaz hybridných nákupov sú nevyhnutné (122). V súvislosti s reštrukturalizáciou sú opatrenia, ktoré znižujú celkovú výšku vlastných zdrojov, v rozpore s cieľom rozdelenia bremena a požiadavkou nevyhnutného minima.

| (315) | Ako sa uvádza v bode 26 oznámenia o reštrukturalizácii, „banky by nemali použiť štátnu pomoc na tvorbu odmien prislúchajúcich vlastným finančným zdrojom (vlastný kapitál a podriadený dlh), ak tieto činnosti neprinášajú dostatočné zisky“. Podrobné posúdenie plánu reštrukturalizácie ABN AMRO Group z decembra 2009 (a aktualizovaného plánu reštrukturalizácie z novembra 2010) umožňuje Komisii konštatovať, že ABN AMRO Group by mala obnoviť svoju životaschopnosť približne o dva roky, čo dokazuje prijateľná ROE na úrovni približne [...] % v rokoch 2012 a 2013. V tomto kontexte sa zdá, že zákaz hybridných kupónov a hybridných nákupov počas obdobia 2 rokov (123) zabezpečí primerané rozdelenie bremena zo strany vlastníkov kapitálu spoločnosti (124). Pomoc sa tak môže vyhlásiť za zlučiteľnú pod podmienkou dvojročného zákazu hybridných kupónov a nákupov, ako sa podrobne opisuje v článku 8 hlavnej časti rozhodnutia. Tento zákaz kupónov a nákupov sa uplatňuje aj na držiteľov prioritných akcií FBNH s cieľom odstrániť pochybnosti, ktoré Komisia vyjadrila v odôvodnení 130 rozhodnutia z 5. februára 2010. |
| --- | --- |

(315)

Ako sa uvádza v bode 26 oznámenia o reštrukturalizácii, „banky by nemali použiť štátnu pomoc na tvorbu odmien prislúchajúcich vlastným finančným zdrojom (vlastný kapitál a podriadený dlh), ak tieto činnosti neprinášajú dostatočné zisky“. Podrobné posúdenie plánu reštrukturalizácie ABN AMRO Group z decembra 2009 (a aktualizovaného plánu reštrukturalizácie z novembra 2010) umožňuje Komisii konštatovať, že ABN AMRO Group by mala obnoviť svoju životaschopnosť približne o dva roky, čo dokazuje prijateľná ROE na úrovni približne [...] % v rokoch 2012 a 2013. V tomto kontexte sa zdá, že zákaz hybridných kupónov a hybridných nákupov počas obdobia 2 rokov (123) zabezpečí primerané rozdelenie bremena zo strany vlastníkov kapitálu spoločnosti (124). Pomoc sa tak môže vyhlásiť za zlučiteľnú pod podmienkou dvojročného zákazu hybridných kupónov a nákupov, ako sa podrobne opisuje v článku 8 hlavnej časti rozhodnutia. Tento zákaz kupónov a nákupov sa uplatňuje aj na držiteľov prioritných akcií FBNH s cieľom odstrániť pochybnosti, ktoré Komisia vyjadrila v odôvodnení 130 rozhodnutia z 5. februára 2010.

| (316) | V ostatných prípadoch sú opatrenia zamerané na rozdelenie bremena potrebné aj na to, aby sa zabezpečilo, že zachránené banky znášajú primeranú zodpovednosť za dôsledky svojho správania v minulosti tak, aby vytvorili vhodné podnety pre svoje správanie ako aj správanie ostatných v budúcnosti. Tento faktor je menej dôležitý v tomto prípade, pretože problémy spoločnosti vo veľkom rozsahu súviseli s bývalou materskou spoločnosťou Fortis SA/NV (pozri oddiel 6.3.3 „Opatrenia na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže“). Z hľadiska rozdelenia bremena možno preto akceptovať, že neexistujú žiadne veľké odpredaje okrem odpredaja divízií PFS a Intertrust, ktoré spoločne predstavovali [...] % celkových prevádzkových výnosov a [...] % z RWA. |
| --- | --- |

(316)

V ostatných prípadoch sú opatrenia zamerané na rozdelenie bremena potrebné aj na to, aby sa zabezpečilo, že zachránené banky znášajú primeranú zodpovednosť za dôsledky svojho správania v minulosti tak, aby vytvorili vhodné podnety pre svoje správanie ako aj správanie ostatných v budúcnosti. Tento faktor je menej dôležitý v tomto prípade, pretože problémy spoločnosti vo veľkom rozsahu súviseli s bývalou materskou spoločnosťou Fortis SA/NV (pozri oddiel 6.3.3 „Opatrenia na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže“). Z hľadiska rozdelenia bremena možno preto akceptovať, že neexistujú žiadne veľké odpredaje okrem odpredaja divízií PFS a Intertrust, ktoré spoločne predstavovali [...] % celkových prevádzkových výnosov a [...] % z RWA.

6.3.3.   Opatrenia na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže

| (317) | Vzhľadom na opatrenia potrebné na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže v tomto prípade existujú určité netypické prvky. |
| --- | --- |

(317)

Vzhľadom na opatrenia potrebné na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže v tomto prípade existujú určité netypické prvky.

| (318) | V bode 28 oznámenia o reštrukturalizácii sa uvádzajú druhy narušení hospodárskej súťaže, ktoré môžu nastať, keď sa štátna pomoc poskytuje za účelom podpory finančnej stability v časoch systémovej krízy: „V prípade, že banky súťažia medzi sebou kvalitou svojich produktov a služieb, potom tie, ktoré si nahromadia nadmerné riziká a/alebo sa spoliehajú na neudržateľné obchodné modely, napokon strácajú svoj trhový podiel a pravdepodobne opustia trh, zatiaľ čo ich efektívnejší konkurenti rozširujú svoju činnosť na daných trhoch alebo na ne vstupujú. Štátna pomoc predlžuje narúšanie hospodárskej súťaže, ku ktorému došlo v minulosti prijímaním nadmerných rizík a používaním neudržateľných obchodných modelov, a to tým, že umelo podporuje trhovú silu príjemcov. Takto môže vytvárať morálny hazard pre príjemcov a zároveň oslabovať stimuly pre súťaž, investície a inovácie z hľadiska tých, ktorí nie sú príjemcami pomoci.“ |
| --- | --- |

(318)

V bode 28 oznámenia o reštrukturalizácii sa uvádzajú druhy narušení hospodárskej súťaže, ktoré môžu nastať, keď sa štátna pomoc poskytuje za účelom podpory finančnej stability v časoch systémovej krízy: „V prípade, že banky súťažia medzi sebou kvalitou svojich produktov a služieb, potom tie, ktoré si nahromadia nadmerné riziká a/alebo sa spoliehajú na neudržateľné obchodné modely, napokon strácajú svoj trhový podiel a pravdepodobne opustia trh, zatiaľ čo ich efektívnejší konkurenti rozširujú svoju činnosť na daných trhoch alebo na ne vstupujú. Štátna pomoc predlžuje narúšanie hospodárskej súťaže, ku ktorému došlo v minulosti prijímaním nadmerných rizík a používaním neudržateľných obchodných modelov, a to tým, že umelo podporuje trhovú silu príjemcov. Takto môže vytvárať morálny hazard pre príjemcov a zároveň oslabovať stimuly pre súťaž, investície a inovácie z hľadiska tých, ktorí nie sú príjemcami pomoci.“

| (319) | Ako sa uvádza v rozhodnutí z 3. decembra 2008, ťažkosti Fortis SA/NV a Fortis Bank SA/NV vyplynuli z nadmerného rizika: i) Fortis Bank SA/NV investovala značné množstvo peňazí do štruktúrovaných úverov a ii) Fortis SA/NV sa rozhodla kúpiť ABN AMRO N za veľmi vysokú cenu. S cieľom schváliť pomoc takýmto bankám Komisia vyžaduje značné zníženie prítomnosti na trhu príjemcu. Komisia v tomto smere poznamenáva, že Fortis SA/NV bola rozdelená na štyri časti: belgické a medzinárodné poistné aktíva sú stále súčasťou uvedenej Fortis SA/NV (ktorá bola po kolapse Fortis SA/NV premenovaná na Ageas); Fortis Bank SA/NV a BGL bola kúpená bankou BNP Paribas; holandský štát kúpil FBN (vrátane ABN AMRO N) a holandský štát kúpil aj holandské poistné aktivity (125). Inými slovami, Fortis SA/NV bola rozdelená na menšie subjekty a samotná Fortis Bank SA/NV bola rozdelená na dve časti (126). |
| --- | --- |

(319)

Ako sa uvádza v rozhodnutí z 3. decembra 2008, ťažkosti Fortis SA/NV a Fortis Bank SA/NV vyplynuli z nadmerného rizika: i) Fortis Bank SA/NV investovala značné množstvo peňazí do štruktúrovaných úverov a ii) Fortis SA/NV sa rozhodla kúpiť ABN AMRO N za veľmi vysokú cenu. S cieľom schváliť pomoc takýmto bankám Komisia vyžaduje značné zníženie prítomnosti na trhu príjemcu. Komisia v tomto smere poznamenáva, že Fortis SA/NV bola rozdelená na štyri časti: belgické a medzinárodné poistné aktíva sú stále súčasťou uvedenej Fortis SA/NV (ktorá bola po kolapse Fortis SA/NV premenovaná na Ageas); Fortis Bank SA/NV a BGL bola kúpená bankou BNP Paribas; holandský štát kúpil FBN (vrátane ABN AMRO N) a holandský štát kúpil aj holandské poistné aktivity (125). Inými slovami, Fortis SA/NV bola rozdelená na menšie subjekty a samotná Fortis Bank SA/NV bola rozdelená na dve časti (126).

| (320) | Komisia poznamenáva, že opatrenia v prospech FBN a ABN AMRO N posúdené v tomto rozhodnutí majú špecifické prvky, ktoré sa líšia od ostatných prípadov reštrukturalizácie, ktorými sa zaoberala počas súčasnej krízy, vrátane prípadov Fortis Bank SA/NV a Fortis SA/NV. V tomto prípade FBN a ABN AMRO N nepotrebovali štátnu pomoc hlavne preto, že prijali chybné riadiace rozhodnutia. Potreba štátnej pomoci nevyplýva napríklad z nahromadenia nadmerných rizík vyplývajúcich z ich investícií alebo ich úverovej politiky alebo preto, že prijali neudržateľnú cenovú politiku. Rovnako ťažkosti Fortis SA/NV a Fortis Bank SA/NV nevyplývali z rizikovej úverovej alebo cenovej politiky v oblasti retailového bankovníctva, privátneho bankovníctva alebo komerčného bankovníctva, ktoré boli naopak ziskové. Komisia sa preto domnieva, že pomoc pre FBN a ABN AMRO N podstatne menej narúša hospodársku súťaž ako pomoc schválená v prospech finančných inštitúcií, ktoré nahromadili nadmerné riziká. Komisia sa preto domnieva, že ďalšie odpredaje nie sú potrebné. |
| --- | --- |

(320)

Komisia poznamenáva, že opatrenia v prospech FBN a ABN AMRO N posúdené v tomto rozhodnutí majú špecifické prvky, ktoré sa líšia od ostatných prípadov reštrukturalizácie, ktorými sa zaoberala počas súčasnej krízy, vrátane prípadov Fortis Bank SA/NV a Fortis SA/NV. V tomto prípade FBN a ABN AMRO N nepotrebovali štátnu pomoc hlavne preto, že prijali chybné riadiace rozhodnutia. Potreba štátnej pomoci nevyplýva napríklad z nahromadenia nadmerných rizík vyplývajúcich z ich investícií alebo ich úverovej politiky alebo preto, že prijali neudržateľnú cenovú politiku. Rovnako ťažkosti Fortis SA/NV a Fortis Bank SA/NV nevyplývali z rizikovej úverovej alebo cenovej politiky v oblasti retailového bankovníctva, privátneho bankovníctva alebo komerčného bankovníctva, ktoré boli naopak ziskové. Komisia sa preto domnieva, že pomoc pre FBN a ABN AMRO N podstatne menej narúša hospodársku súťaž ako pomoc schválená v prospech finančných inštitúcií, ktoré nahromadili nadmerné riziká. Komisia sa preto domnieva, že ďalšie odpredaje nie sú potrebné.

| (321) | Malo by sa však zabezpečiť, aby FBN a ABN AMRO N nepoužili štátnu pomoc na svoj rast na úkor konkurentov, napríklad zavedením neudržateľnej cenovej politiky alebo kúpou iných finančných inštitúcií. Keby sa tak stalo, pomoc by mohla „oslabovať stimuly pre súťaž, investície a inovácie z hľadiska tých, ktorí nie sú príjemcami pomoci“ a podkopávať „stimuly pre cezhraničné činnosti“ tým, že odradí od vstupu na holandský trh. |
| --- | --- |

(321)

Malo by sa však zabezpečiť, aby FBN a ABN AMRO N nepoužili štátnu pomoc na svoj rast na úkor konkurentov, napríklad zavedením neudržateľnej cenovej politiky alebo kúpou iných finančných inštitúcií. Keby sa tak stalo, pomoc by mohla „oslabovať stimuly pre súťaž, investície a inovácie z hľadiska tých, ktorí nie sú príjemcami pomoci“ a podkopávať „stimuly pre cezhraničné činnosti“ tým, že odradí od vstupu na holandský trh.

| (322) | Štátna pomoc sa preto môže vyhlásiť za zlučiteľnú, ak existujú dostatočné opatrenia, ktorý zabezpečia, že štátna pomoc sa nepoužije na úkor konkurentov, z ktorých niektorí nedostali podobnú verejnú podporu. Treba zachovať rovnaké podmienky medzi bankami, ktoré dostali verejnú podporu, a tými, ktoré ju nedostali. Malo by sa zabrániť aj tomu, aby štátna pomoc neoslabila stimuly pre súťaž, investície a inovácie z hľadiska tých, ktorí nie sú príjemcami pomoci, a aby nevznikli prekážky vstupu, ktoré by mohli ohroziť cezhraničnú činnosť. |
| --- | --- |

(322)

Štátna pomoc sa preto môže vyhlásiť za zlučiteľnú, ak existujú dostatočné opatrenia, ktorý zabezpečia, že štátna pomoc sa nepoužije na úkor konkurentov, z ktorých niektorí nedostali podobnú verejnú podporu. Treba zachovať rovnaké podmienky medzi bankami, ktoré dostali verejnú podporu, a tými, ktoré ju nedostali. Malo by sa zabrániť aj tomu, aby štátna pomoc neoslabila stimuly pre súťaž, investície a inovácie z hľadiska tých, ktorí nie sú príjemcami pomoci, a aby nevznikli prekážky vstupu, ktoré by mohli ohroziť cezhraničnú činnosť.

| (323) | V oznámení o reštrukturalizácii sa uvádza, že charakter a forma takýchto ohraničení závisia od výšky pomoci a podmienok a okolností, za ktorých bola poskytnutá, a takisto od charakteristík trhu(-ov), na ktorom(-ých) bude banka prijímajúca pomoc pôsobiť. Výška pomoci bola opísaná v oddiele 6.1.4 „Vyčíslenie štátnej pomoci“. Osobitné podmienky a okolnosti, za ktorých bola pomoc poskytnutá, boli rozoberané na začiatku tohto oddielu. Ako sa uvádza v bode 32 oznámenia o reštrukturalizácii, úlohu zohrávajú aj veľkosť a relatívna dôležitosť banky na jej trhu(-och). Ak reštrukturalizovaná banka obmedzila svoju prítomnosť na trhu, je menej pravdepodobné, že budú potrebné dodatočné opatrenia. Podmienky potrebné na vyhlásenie pomoci za zlučiteľnú preto hlavne súvisia s retailovým a privátnym bankovníctvom, pretože spoločnosť už podstatne obmedzila svoju prítomnosť v oblasti komerčného bankovníctva prostredníctvom odpredaja nového HBU. |
| --- | --- |

(323)

V oznámení o reštrukturalizácii sa uvádza, že charakter a forma takýchto ohraničení závisia od výšky pomoci a podmienok a okolností, za ktorých bola poskytnutá, a takisto od charakteristík trhu(-ov), na ktorom(-ých) bude banka prijímajúca pomoc pôsobiť. Výška pomoci bola opísaná v oddiele 6.1.4 „Vyčíslenie štátnej pomoci“. Osobitné podmienky a okolnosti, za ktorých bola pomoc poskytnutá, boli rozoberané na začiatku tohto oddielu. Ako sa uvádza v bode 32 oznámenia o reštrukturalizácii, úlohu zohrávajú aj veľkosť a relatívna dôležitosť banky na jej trhu(-och). Ak reštrukturalizovaná banka obmedzila svoju prítomnosť na trhu, je menej pravdepodobné, že budú potrebné dodatočné opatrenia. Podmienky potrebné na vyhlásenie pomoci za zlučiteľnú preto hlavne súvisia s retailovým a privátnym bankovníctvom, pretože spoločnosť už podstatne obmedzila svoju prítomnosť v oblasti komerčného bankovníctva prostredníctvom odpredaja nového HBU.

| (324) | Pomoc sa môže vyhlásiť za zlučiteľnú s oznámením o reštrukturalizácii pod podmienkou, že ABN AMRO Group zavedie opatrenia opísané v bodoch 325 až 329. |
| --- | --- |

(324)

Pomoc sa môže vyhlásiť za zlučiteľnú s oznámením o reštrukturalizácii pod podmienkou, že ABN AMRO Group zavedie opatrenia opísané v bodoch 325 až 329.

| (325) | V oblasti retailového a privátneho bankovníctva sa môže pomoc môže vyhlásiť za zlučiteľnú pod podmienkou, že ABN AMRO Group nebude cenovým vodcom v prípade štandardizovaných sporiacich a hypotekárnych produktov. V súlade s bodom 44 oznámenia o reštrukturalizácii by ABN AMRO Group nemala ponúkať cenové podmienky, ktoré nemôžu ponúknuť konkurenti, ktorí nedostali pomoc. |
| --- | --- |

(325)

V oblasti retailového a privátneho bankovníctva sa môže pomoc môže vyhlásiť za zlučiteľnú pod podmienkou, že ABN AMRO Group nebude cenovým vodcom v prípade štandardizovaných sporiacich a hypotekárnych produktov. V súlade s bodom 44 oznámenia o reštrukturalizácii by ABN AMRO Group nemala ponúkať cenové podmienky, ktoré nemôžu ponúknuť konkurenti, ktorí nedostali pomoc.

| (326) | Keďže zákaz cenového vodcovstva by mohol byť menej účinný v segmentoch s mnohými neštandardizovanými produktmi ako privátne bankovníctvo v Holandsku, kde bola konkrétna sťažnosť, je potrebná ďalšia podmienka v súlade s bodom 44 oznámenia o reštrukturalizácii na vyhlásenie pomoci za zlučiteľnú. ABN AMRO Group sa musí snažiť dosiahnuť čisté úrokové výnosy, ako boli predložené Komisii 8. novembra 2010. ABN AMRO Group by preto mala prijať vhodné opatrenia, hneď ako zistí, že nespĺňa svoje prognózy, najmä ak je to v dôsledku nízkych úrokových marží. |
| --- | --- |

(326)

Keďže zákaz cenového vodcovstva by mohol byť menej účinný v segmentoch s mnohými neštandardizovanými produktmi ako privátne bankovníctvo v Holandsku, kde bola konkrétna sťažnosť, je potrebná ďalšia podmienka v súlade s bodom 44 oznámenia o reštrukturalizácii na vyhlásenie pomoci za zlučiteľnú. ABN AMRO Group sa musí snažiť dosiahnuť čisté úrokové výnosy, ako boli predložené Komisii 8. novembra 2010. ABN AMRO Group by preto mala prijať vhodné opatrenia, hneď ako zistí, že nespĺňa svoje prognózy, najmä ak je to v dôsledku nízkych úrokových marží.

| (327) | Keďže zákaz cenového vodcovstva je ťažké zaviesť a monitorovať v oblasti privátneho bankovníctva, je potrebné zaviesť iné vhodné nápravné opatrenia na zabezpečenie účinnej hospodárskej súťaže, ako sú opatrenia priaznivé pre vstup na trh, ako sa opisujú v bode 44 oznámenia o reštrukturalizácii. V tomto ohľade je nevyhnutnou podmienkou pre vyhlásenie pomoci za zlučiteľnú, aby ABN AMRO Group zaviedla opatrenie, ktoré uľahčí prechod. ABN AMRO Group by mala konkrétne uhradiť svoje vlastné administratíve náklady a náklady na prevody a transakcie pre klientov Private Banking NL, ktoré sú priamym dôsledkom ukončenia vzťahu v rámci privátneho bankovníctva a presunu portfólií (127). Toto opatrenie by sa malo uplatňovať po dobu dvoch po sebe nasledujúcich mesiacov, a to počínajúc čo najskôr, najneskôr však do jedného roka od dátumu tohto rozhodnutia. Ako náhle začne plynúť dvojmesačná lehota, banka jednoznačne informuje všetkých svojich zákazníkov v oblasti privátneho bankovníctva o možnosti, ktorá sa im ponúka. ABN AMRO Group by mala takisto Komisii predložiť dôkazy, že prevody klientov sa vykonávajú v rámci bežných konaní a že neprišlo k žiadnym oneskoreniam v procese prevodov klientov. |
| --- | --- |

(327)

Keďže zákaz cenového vodcovstva je ťažké zaviesť a monitorovať v oblasti privátneho bankovníctva, je potrebné zaviesť iné vhodné nápravné opatrenia na zabezpečenie účinnej hospodárskej súťaže, ako sú opatrenia priaznivé pre vstup na trh, ako sa opisujú v bode 44 oznámenia o reštrukturalizácii. V tomto ohľade je nevyhnutnou podmienkou pre vyhlásenie pomoci za zlučiteľnú, aby ABN AMRO Group zaviedla opatrenie, ktoré uľahčí prechod. ABN AMRO Group by mala konkrétne uhradiť svoje vlastné administratíve náklady a náklady na prevody a transakcie pre klientov Private Banking NL, ktoré sú priamym dôsledkom ukončenia vzťahu v rámci privátneho bankovníctva a presunu portfólií (127). Toto opatrenie by sa malo uplatňovať po dobu dvoch po sebe nasledujúcich mesiacov, a to počínajúc čo najskôr, najneskôr však do jedného roka od dátumu tohto rozhodnutia. Ako náhle začne plynúť dvojmesačná lehota, banka jednoznačne informuje všetkých svojich zákazníkov v oblasti privátneho bankovníctva o možnosti, ktorá sa im ponúka. ABN AMRO Group by mala takisto Komisii predložiť dôkazy, že prevody klientov sa vykonávajú v rámci bežných konaní a že neprišlo k žiadnym oneskoreniam v procese prevodov klientov.

| (328) | Ak sú opatrenia na zníženie neprimeraného narúšania hospodárskej súťaže, a konkrétnejšie osobitné opatrenia v oblasti retailového a privátneho bankovníctva správne vykonané, vyriešia sa aj dostatočne problémy, na ktoré upozornil sťažovateľ. Komisia pri prešetrovaní týchto problémov zistila, že ABN AMRO stanovovala pri niektorých produktoch dočasne ceny, ktoré viedli k strate, ale že cenová politika sa konala v prostredí s obmedzenou likviditou, kde si všetky banky agresívne konkurovali s cieľom získať úspory, pričom existovali aj osobitné súvislosti spojené so zavedením MoneYou (o čom sa rozhodlo ešte pred úpadkom spoločnosti Fortis SA/NV). |
| --- | --- |

(328)

Ak sú opatrenia na zníženie neprimeraného narúšania hospodárskej súťaže, a konkrétnejšie osobitné opatrenia v oblasti retailového a privátneho bankovníctva správne vykonané, vyriešia sa aj dostatočne problémy, na ktoré upozornil sťažovateľ. Komisia pri prešetrovaní týchto problémov zistila, že ABN AMRO stanovovala pri niektorých produktoch dočasne ceny, ktoré viedli k strate, ale že cenová politika sa konala v prostredí s obmedzenou likviditou, kde si všetky banky agresívne konkurovali s cieľom získať úspory, pričom existovali aj osobitné súvislosti spojené so zavedením MoneYou (o čom sa rozhodlo ešte pred úpadkom spoločnosti Fortis SA/NV).

| (329) | V bode 44 oznámenia o reštrukturalizácii sa takisto uvádza, že banky by nemali žiadať o štátnu podporu ako konkurenčnú výhodu pri predkladaní svojich finančných ponúk. Podmienkou pre vyhlásenie pomoci za zlučiteľnú je, aby ABN AMRO Group nepoužila štátnu pomoc pri svojich marketingových kampaniach a komunikácii s investormi po dobu troch rokov. Tieto zákazy by sa mali predĺžiť až na päť rokov, pokiaľ má holandský štát akciový podiel v ABN AMRO Group aspoň 50 %. |
| --- | --- |

(329)

V bode 44 oznámenia o reštrukturalizácii sa takisto uvádza, že banky by nemali žiadať o štátnu podporu ako konkurenčnú výhodu pri predkladaní svojich finančných ponúk. Podmienkou pre vyhlásenie pomoci za zlučiteľnú je, aby ABN AMRO Group nepoužila štátnu pomoc pri svojich marketingových kampaniach a komunikácii s investormi po dobu troch rokov. Tieto zákazy by sa mali predĺžiť až na päť rokov, pokiaľ má holandský štát akciový podiel v ABN AMRO Group aspoň 50 %.

| (330) | Z hľadiska neoprávneného narušenia hospodárskej súťaže Komisia pozitívne hodnotí odpredaje divízií PFS a Intertrust. Odpredaj PFS znižuje atraktivitu spoločnosti pre inštitucionálnych klientov, zatiaľ čo Intertrust poskytovala okrem iného služby, ktoré by mohli posilniť jej sieť privátneho bankovníctva. Jej predaj by preto mohol uľahčiť konkurentom zlepšiť svoju konkurenčnú pozíciu voči pozícii ABN AMRO Mees Pierson. Komisia sa takisto domnieva, že skutočnosť, že časť pomoci bola vrátená, prispieva k obmedzeniu narúšania hospodárskej súťaže. Komisia má takisto priaznivý názor na dividendovú politiku, ako sa opisuje v odôvodnení 75. |
| --- | --- |

(330)

Z hľadiska neoprávneného narušenia hospodárskej súťaže Komisia pozitívne hodnotí odpredaje divízií PFS a Intertrust. Odpredaj PFS znižuje atraktivitu spoločnosti pre inštitucionálnych klientov, zatiaľ čo Intertrust poskytovala okrem iného služby, ktoré by mohli posilniť jej sieť privátneho bankovníctva. Jej predaj by preto mohol uľahčiť konkurentom zlepšiť svoju konkurenčnú pozíciu voči pozícii ABN AMRO Mees Pierson. Komisia sa takisto domnieva, že skutočnosť, že časť pomoci bola vrátená, prispieva k obmedzeniu narúšania hospodárskej súťaže. Komisia má takisto priaznivý názor na dividendovú politiku, ako sa opisuje v odôvodnení 75.

6.3.4.   Záver

| (331) | Ak sa teda správne uplatnia podmienky uvedené v oddieloch 6.2 a 6.3, plán reštrukturalizácie z decembra 2009 aktualizovaný plánom reštrukturalizácie z novembra 2010 poskytuje dostatočné dôkazy o tom, že dlhodobá životaschopnosť ABN AMRO Group bola obnovená. Plán reštrukturalizácie z decembra 2009 aktualizovaný plánom reštrukturalizácie z novembra 2010 zabezpečuje dostatočné rozdelenie bremena a obsahuje primerané opatrenia na obmedzenie neprimeraného narušenia hospodárskej súťaže. Komisia môže preto podmienečne vyhlásiť, že plán reštrukturalizácie z decembra 2009 aktualizovaný plánom reštrukturalizácie z novembra 2010 je v súlade s oznámením o reštrukturalizácii. |
| --- | --- |

(331)

Ak sa teda správne uplatnia podmienky uvedené v oddieloch 6.2 a 6.3, plán reštrukturalizácie z decembra 2009 aktualizovaný plánom reštrukturalizácie z novembra 2010 poskytuje dostatočné dôkazy o tom, že dlhodobá životaschopnosť ABN AMRO Group bola obnovená. Plán reštrukturalizácie z decembra 2009 aktualizovaný plánom reštrukturalizácie z novembra 2010 zabezpečuje dostatočné rozdelenie bremena a obsahuje primerané opatrenia na obmedzenie neprimeraného narušenia hospodárskej súťaže. Komisia môže preto podmienečne vyhlásiť, že plán reštrukturalizácie z decembra 2009 aktualizovaný plánom reštrukturalizácie z novembra 2010 je v súlade s oznámením o reštrukturalizácii.

7.   ZÁVER

Komisia konštatuje, že Holandsko neoprávnene poskytlo štátnu pomoc uvedenú v oddiele 6.1.4 „Vyčíslenie štátnej pomoci“ v rozpore s článkom 108 ods. 3 zmluvy. Táto pomoc sa však môže považovať za zlučiteľnú, ak sa uplatnia podmienky uvedené v oddieloch 6.2 a 6.3 a podrobnejšie opísané v hlavnej časti tohto rozhodnutia.

Komisia poznamenáva, že holandský štát výnimočne súhlasil s tým, že dostane znenie tohto rozhodnutia iba v anglickom jazyku,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Štátna pomoc, ktorú Holandsko poskytlo ABN AMRO Group, je zlučiteľná s vnútorným trhom s výhradou splnenia podmienok uvedených v článkoch 3 až 9.

Táto štátna pomoc bola poskytnutá takto:

| — | pomoc na rekapitalizáciu vo výške od 4,2 mld. EUR v prospech FBN a 5,45 mld. EUR v prospech ABN AMRO N a |
| --- | --- |

—

pomoc na rekapitalizáciu vo výške od 4,2 mld. EUR v prospech FBN a 5,45 mld. EUR v prospech ABN AMRO N a

| — | pomoc vo forme likvidity vo výške 71,7 mld. EUR. |
| --- | --- |

—

pomoc vo forme likvidity vo výške 71,7 mld. EUR.

Článok 2

Na účely tohto rozhodnutia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

| a) | „skupina ABN AMRO Group“ je ABN AMRO Group a jej priame alebo nepriame dcérske spoločnosti v 100 % vlastníctve vrátane subjektov, v ktorých má ABN AMRO Group výlučnú kontrolu v zmysle nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 z 20. januára 2004 o kontrole koncentrácií medzi podnikmi („nariadenie ES o fúziách“) (128); |
| --- | --- |

a)

„skupina ABN AMRO Group“ je ABN AMRO Group a jej priame alebo nepriame dcérske spoločnosti v 100 % vlastníctve vrátane subjektov, v ktorých má ABN AMRO Group výlučnú kontrolu v zmysle nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 z 20. januára 2004 o kontrole koncentrácií medzi podnikmi („nariadenie ES o fúziách“) (128);

| b) | „prvé miesto“ znamená ponúknuť najvýhodnejšiu cenu; |
| --- | --- |

b)

„prvé miesto“ znamená ponúknuť najvýhodnejšiu cenu;

| c) | „retailoví klienti“ sú všetci individuálni klienti (na rozdiel od firemných klientov); |
| --- | --- |

c)

„retailoví klienti“ sú všetci individuálni klienti (na rozdiel od firemných klientov);

| d) | „štandardizované retailové sporiace a vkladové produkty“ sú všetky štandardizované retailové sporiace a vkladové produkty, ktoré kedykoľvek pokrývajú aspoň 85 % objemu produktov ABN AMRO Group na trhu retailových úspor a vkladov; |
| --- | --- |

d)

„štandardizované retailové sporiace a vkladové produkty“ sú všetky štandardizované retailové sporiace a vkladové produkty, ktoré kedykoľvek pokrývajú aspoň 85 % objemu produktov ABN AMRO Group na trhu retailových úspor a vkladov;

| e) | „štandardizované hypotekárne produkty“ sú všetky štandardizované hypotekárne produkty, ktoré kedykoľvek pokrývajú aspoň 85 % objemu produktov ABN AMRO Group v oblasti hypotekárnych úverov; |
| --- | --- |

e)

„štandardizované hypotekárne produkty“ sú všetky štandardizované hypotekárne produkty, ktoré kedykoľvek pokrývajú aspoň 85 % objemu produktov ABN AMRO Group v oblasti hypotekárnych úverov;

| f) | Private Banking NL znamená všetkých klientov BU Private Banking s výnimkou tých, ktorí sú súčasťou Private Banking International (129). |
| --- | --- |

f)

Private Banking NL znamená všetkých klientov BU Private Banking s výnimkou tých, ktorí sú súčasťou Private Banking International (129).

Článok 3

1.   Bez predchádzajúceho schválenia Komisiou nesmie byť ABN AMRO Group na prvom mieste, pokiaľ ide o štandardizované retailové sporiace a vkladové produkty pre retailových klientov spomedzi [...] finančných inštitúcií, ktoré majú najväčší trhový podiel z hľadiska objemu na holandskom trhu retailových úspor v žiadnom z týchto segmentov:

| — | sporiace účty, |
| --- | --- |

—

sporiace účty,

| — | termínované vklady na obdobie 1 roka, |
| --- | --- |

—

termínované vklady na obdobie 1 roka,

| — | termínované vklady na obdobie 2 rokov, |
| --- | --- |

—

termínované vklady na obdobie 2 rokov,

| — | termínované vklady na obdobie 3 rokov, |
| --- | --- |

—

termínované vklady na obdobie 3 rokov,

| — | termínované vklady na obdobie 4 rokov a |
| --- | --- |

—

termínované vklady na obdobie 4 rokov a

| — | termínované vklady na obdobie 5 rokov. |
| --- | --- |

—

termínované vklady na obdobie 5 rokov.

Bez ohľadu na prvý pododsek, keď sa tri finančné inštitúcie spoločne umiestnia na prvom mieste spomedzi [...] finančných inštitúcií, ktoré majú najväčší trhový podiel v segmente holandského trhu retailových úspor a vkladov, ABN AMRO Group môže použiť sadzby týchto troch finančných inštitúcií, pokiaľ ide o štandardizované produkty v príslušnom segmente.

2.   Bez predchádzajúceho schválenia Komisiou nesmie byť ABN AMRO Group na prvom mieste, pokiaľ ide o štandardizované druhy hypoték spomedzi [...] finančných inštitúcií, ktoré majú najväčší trhový podiel na holandskom trhu retailových hypoték.

Bez ohľadu na prvý pododsek, keď sa tri finančné inštitúcie spoločne umiestnia na prvom mieste spomedzi [...] finančných inštitúcií, ktoré majú najväčší trhový podiel na holandskom trhu retailových hypoték, ABN AMRO Group môže použiť sadzby týchto troch finančných inštitúcií, pokiaľ ide o zodpovedajúci štandardizovaný druh hypotéky.

3.   S cieľom zabezpečiť súlad s odsekmi 1 a 2 ABN AMRO Group stále a aspoň každý týždeň monitoruje podmienky, ktoré ponúkajú [...] iné finančné inštitúcie, ktoré majú najväčší trhový podiel na príslušnom holandskom trhu úspor, pokiaľ sú tieto podmienky k dispozícii vo verejnej oblasti. Ak nie sú údaje ktorejkoľvek z týchto [...] iných finančných inštitúcií verejne dostupné, nahradia sa údajmi ďalších najväčších finančných inštitúcií v poradí podľa podielu na trhu.

Hneď ako ABN AMRO Group zistí, že ponúka výhodnejšie ceny za akýkoľvek zo svojich produktov, ako sú ceny, ktoré môže ponúkať na základe odseku 1 a odseku 2 tohto článku, ABN AMRO Group bezodkladne informuje Komisiu. Bezodkladne upraví ceny produktov a čo najskôr vykoná úpravu cien.

Pokiaľ ide o retailové sporiace a vkladové produkty, ABN AMRO Group vykoná úpravu najneskôr do desiatich pracovných dní odo dňa, keď si všimla zmenu podmienok. Ak sa však zmena týka produktov, pri ktorých sa cena môže zmeniť len na konci mesiaca a od času, keď bola zaznamenaná zmena, do konca mesiaca je menej ako desať pracovných dní, ABN AMRO Group vykoná úpravu pri prvej príležitosti od konca nasledujúceho mesiaca.

Pokiaľ ide o hypotéky, ABN AMRO Group upraví svoje ceny do desiatich pracovných dní odo dňa, keď si všimla zmenu podmienok a úpravu vykoná najneskôr do pätnástich pracovných dní odo dňa, keď bola zaznamenaná zmena podmienok.

4.   Podmienka ustanovená v odsekoch 1 a 2 sa uplatňuje počas obdobia troch rokov od dátumu tohto rozhodnutia. ABN AMRO Group predloží Komisii správu o dodržiavaní tejto podmienky na štvrťročnom základe a najneskôr do dvoch týždňov po zverejnení štvrťročných finančných výsledkov ABN AMRO Group.

Článok 4

1.   ABN AMRO Group vynaloží maximálne úsilie na dosiahnutie prognóz (vrátane čistých úrokových výnosov) predložených Komisii v pláne reštrukturalizácie z decembra 2009 aktualizovanom plánom reštrukturalizácie z novembra 2010. Prognózy z novembra 2010 sa musia dosiahnuť na konsolidovanej úrovni ABN AMRO Group.

ABN AMRO Group predloží Komisii správy v štvrťročnej periodicite, v ktorých sa uvedú prognózy v príslušnom členení a skutočné výsledky (vrátane čistých úrokových výnosov) na úrovni štyroch segmentov vymedzených v pláne reštrukturalizácie z decembra 2009 a v pláne reštrukturalizácie z novembra 2010: retailové bankovníctvo, Private Banking NL (privátne bankovníctvo Holandsko), Private Banking International (medzinárodné privátne bankovníctvo), Commercial & Merchant Banking (komerčné a obchodné bankovníctvo).

ABN AMRO Group môže predložiť Komisii odôvodnenú žiadosť s cieľom zrevidovať svoje prognózy (vrátane čistých úrokových výnosov), aby sa zohľadnil vonkajší vývoj.

2.   ABN AMRO Group zabezpečí členenie prognóz čistých úrokových výnosov podľa objemov a marží na konsolidovanej úrovni a na úrovni privátneho bankovníctva.

ABN AMRO Group predloží Komisii štvrťročne a to najneskôr do dvoch týždňov po uverejnení jej štvrťročných finančných výsledkov správu, v ktorej uvedie, či sú čisté úrokové výnosy dosiahnuté na konsolidovanej úrovni v súlade s prognózami uvedenými v odseku 1. V správe sa uvedie aj porovnanie plánovaných marží a skutočných marží na konsolidovanej úrovni a na úrovni privátneho bankovníctva.

Ak čisté úrokové výnosy dosiahnuté na konsolidovanej úrovni nie sú v súlade s týmito prognózami, ABN AMRO Group uvedie v tejto správe opatrenia prijaté na dosiahnutie týchto prognóz.

3.   Povinnosti stanovené v odsekoch 1 a 2 sa uplatňujú počas obdobia troch rokov od dátumu tohto rozhodnutia.

Článok 5

1.   ABN AMRO Group nezíska kontrolu nad viac než [0 – 7] % akéhokoľvek podniku.

2.   Odchylne od odseku 1 môže ABN AMRO Group vykonať akvizície, ak celková hrubá kumulatívna kúpna cena (s výnimkou prevzatia alebo prevodu dlhu v súvislosti s takýmito akvizíciami), ktorú zaplatí ABN AMRO Group za všetky takéto akvizície počas obdobia troch rokov odo dňa tohto rozhodnutia je nižšia ako [0 – 600] mil. EUR.

Zákaz uvedený v odseku 1 sa neuplatňuje na súkromné kapitálové akvizície ABN AMRO Group, ak sú v súlade s jej obchodným plánom a plánovaným rozpočtom divízie „private equity“, ako bol predložený Komisii 5. októbra 2010.

Zákaz uvedený v odseku 1 sa neuplatňuje ani na [...] akciové podiely divízie ABN AMRO Group „energia, komodity a doprava“ na podporu jej bežného financovania, ak sú v súlade s obchodným plánom ABN AMRO Group a plánovaným rozpočtom tejto divízie, ako bol predložený 10. januára 2010.

ABN AMRO Group predloží Komisii štvrťročne, a to najneskôr do dvoch týždňov po uverejnení jej štvrťročných finančných výsledkov, správu. V tejto správe sa uvedie zoznam aktuálnych akvizícií divízií „private equity“ a „energia, komodity a doprava“. V správe sa uvedú aj podrobné informácie o ďalších akvizíciách ABN AMRO Group, ktoré je na základe prvého pododseku oprávnená vykonať.

3.   Zákaz uvedený v odseku 1 sa uplatňuje počas obdobia najmenej troch rokov od dátumu tohto rozhodnutia alebo do dňa, keď akciový podiel Holandska v ABN AMRO Group klesne pod 50 % podľa toho, čo nastane neskôr. Tento zákaz sa prestane uplatňovať najneskôr päť rokov od dátumu tohto rozhodnutia.

V prípade, že sa zákaz ustanovený v odseku 1 uplatňuje počas obdobia viac ako troch rokov od dátumu tohto rozhodnutia, celková hrubá kumulatívna kúpna cena platná podľa pododseku 1 odseku 2 sa zvyšuje o sumu [0 – 200] mil. EUR ročne.

Článok 6

ABN AMRO Group nesmie propagovať skutočnosť, že je vo vlastníctve štátu ani odkazovať na akúkoľvek prijatú štátnu podporu pri komunikácii so súčasnými a potenciálnymi klientmi alebo investormi počas obdobia najmenej troch rokov od dátumu tohto rozhodnutia alebo až do dňa, keď podiel Holandska klesne pod 50 % akcií ABN AMRO Group podľa toho, čo nastane neskôr. Tento zákaz sa prestane uplatňovať najneskôr päť rokov od dátumu tohto rozhodnutia.

Bez ohľadu na tento zákaz môže ABN AMRO Group poukázať na skutočnosť, že je vo vlastníctve štátu a na akúkoľvek inú prijatú štátnu podporu, keď sa takáto referencia vyžaduje na základe platných právnych alebo regulačných predpisov.

Článok 7

1.   ABN AMRO Group ponúkne klientom Private Banking NL možnosť ukončiť ich vzťah v rámci privátneho bankovníctva ABN AMRO Group a previesť investičné portfóliá do iných bánk. Táto ponuka musí platiť po obdobie dvoch po sebe nasledujúcich mesiacov (ďalej len „príslušné obdobie“).

Príslušné obdobie začne čo najskôr po dátume tohto rozhodnutia, pričom umožní (v prípade potreby) primeranú lehotu na prípravu, najneskôr však do jedného roka odo dňa tohto rozhodnutia. ABN AMRO Group predloží Komisii na schválenie dátum začatia príslušného obdobia najmenej štyri týždne pred plánovaným začiatkom príslušného obdobia.

2.   ABN AMRO Group poskytne všetkým svojim klientom Private Banking NL jednoznačne podmienky ponuky uvedenej v odseku 1, a to najneskôr k prvému dňu príslušného obdobia. Informácie, ktoré ABN AMRO Group zamýšľa zaslať svojim klientom, sa najprv predložia Komisii najmenej štyri týždne pred ich zaslaním klientom.

3.   ABN AMRO Group uľahčí ukončenie vzťahov v rámci privátneho bankovníctva, keď o to klienti požiadajú, pričom použije bežné postupy za najnižších možných nákladov. Ak sa klient rozhodne previesť svoje pozície a/alebo (súvisiace) zabezpečovacie práva, a ak je tento prevod možný z pohľadu banky nadobúdateľa, ABN AMRO takýto prevod uľahčí. Klienti sú skôr informovaní o možnosti prevodu pozícií ako o ich likvidácii a budú informovaní o nákladoch obidvoch možností.

ABN AMRO Group pokryje vlastné administratívne náklady a náklady na prevod a transakcie, ktoré sú priamym dôsledkom ukončenia vzťahu v oblasti privátneho bankovníctva a prevodu portfólií (130).

ABN AMRO Group nie je povinná znášať ďalšie finančné dôsledky pre klienta.

Článok 8

ABN AMRO Group nevyplatí žiadny kupón z nástrojov základného kapitálu Tier 1, kapitálu Tier 1 a kapitálu Tier 2 (vrátane hybridných kapitálových nástrojov a prioritných akcií) vydaný pred dátumom tohto rozhodnutia ani neuplatní žiadne práva vyplývajúce z nákupných opcií vo vzťahu k takýmto kapitálovým nástrojom do 10. marca 2013 vrátane, pokiaľ neexistuje právny záväzok tak urobiť.

ABN AMRO Group môže emitovať nové kapitálové nástroje od dátumu tohto rozhodnutia alebo zaplatiť kupóny z týchto nových kapitálových nástrojov, pokiaľ takéto emisie alebo platby nevedú k povinnosti platiť kupóny zo svojich existujúcich kapitálových nástrojov.

Odchylne od prvého pododseku môže ABN AMRO Group predať nástroj FCC (konkrétne 87,5 mil. EUR, 6,25 % nekumulatívnych večných prioritných akcií bez hlasovacieho práva triedy A série I, ktoré emitovala Fortis Capital Company Ltd.).

ABN AMRO Group môže do 10. marca 2013 vrátane vyplácať len dividendy zo svojich kmeňových akcií v prípade, že sú tieto dividendy vyššie ako 100 mil. EUR (131).

Článok 9

ABN AMRO Group zaplatí najneskôr do 30. júna 2011 Holandsku upravenú úrokovú sadzbu z pôžičiek uvedených v e-maile, ktorý Komisia 24. júna 2010 zaslala holandskému štátu. Upravené sumy s úrokmi predstavujú 18 152 722 EUR.

Článok 10

Holandsko do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia informuje Komisiu o opatreniach, ktoré prijalo na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím.

Článok 11

Toto rozhodnutie je určené Holandskému kráľovstvu.

V Bruseli 5. apríla 2011

Za Komisiu

Joaquín ALMUNIA

podpredseda

---

(1)  Ú. v. EÚ C 124, 4.6.2009, s. 19 a Ú. v. EÚ C 95, 15.4.2010, s. 10.

1

(2)  Fortis SA/NV je takisto známa ako Fortis Holding. Štruktúra Fortis SA/NV pred finančnou krízou, – ktorá je pomerne zložitá, – je opísaná v bode 6 rozhodnutia z 3. decembra 2008. Holdingová spoločnosť Fortis SA/NV zoskupila svoje bankové činnosti v právnom subjekte Fortis Bank SA/NV. Fortis Bank SA/NV bola okrem iného aj vlastníkom FBN.

2

(3)  Takzvaná „novácia“, právny úkon, na základe ktorého je zmluvná strana dohody nahradená novou zmluvnou stranu, pričom všetky ostatné podmienky dohody zostávajú nezmenené.

3

(4)  [...] predmet služobného tajomstva.

4

(5)  Vec štátnej pomoci NN 42/08 (Be), NN 46/08 (Lux), NN 53a/08 (NL) (Ú. v. EÚ C 80, 3.4.2009, s. 8).

5

(6)  Správa z hĺbkového auditu sa skladá z piatich častí: 1. ABN AMRO, 2. Fortis Bank Holandsko, 3. Fortis Insurance Holandsko, 4. Fortis Corporate Insurance (poistenie podnikov), 5. záznamy k predmetu činnosti.

6

(7)  Finančná holdingová spoločnosť ABN AMRO Holding vykonávala svoju činnosť takmer výhradne prostredníctvom svojej 100 % vlastnenej dcérskej spoločnosti ABN AMRO Bank alebo prostredníctvom dcérskych spoločností tohto podniku. Podrobnú schému popisujúcu situáciu spoločnosti v čase kúpy RFS Holdings možno nájsť v diagrame 1 v odôvodnení 41.

7

(8)  Neoficiálne oznámené už v polovici júna, ako sa uvádza v odôvodnení 12.

8

(9)  Aktualizovaná verzia bola predložená 8. novembra 2010, ako sa uvádza v odôvodnení 31.

9

(10)  ABN AMRO N predala spoločnosti Deutsche Bank dva subjekty (t. j. nový HBÚ a IFN) s cieľom vyriešiť problémy spojené s koncentráciou na holandskom bankovom trhu v dôsledku zlúčenia ABN AMRO N a FBN. Ďalšie informácie k tejto záležitosti sa uvádzajú v odôvodneniach 44 a 45.

10

(11)  Takzvané „tracking shares“ nemali právny štatút.

11

(12)  RBS (38,28 %), Santander (27,91 %) a Fortis SA/NV (33,81 %).

12

(13)  Viac informácií možno nájsť v rozhodnutí Komisie z 3. októbra 2007 vo veci M/4844 – aktíva Fortis/ABN AMRO – Ú. v. EÚ C 265, 7.11.2007, s. 2.

13

(14)  ABN AMRO Bank a Deutsche Bank podpísali 23. decembra 2009 dohodu o kúpe akcií nového HBU a IFN. Cena transakcie dosiahla 700 mil. EUR a transakcia zahŕňala aj záruku poskytnutú na 75 % z úverových strát nového HBU („krytie zlých úverov“) až do max. výšky 1,6 mld. EUR.

14

(15)  Holandský štát listom z 26. mája 2010 opísal Komisii situáciu správy spoločnosti ABN AMRO Z takto: „To napríklad znamená, že ak sa majetok predá a predajom sa vytvorí prebytok regulačného kapitálu, RFS Holdings je potom povinný ... vykonať repatriáciu kapitálového prebytku členom konzorcia. V prípade straty na majetku alebo uznania nového alebo vyššieho záväzku by členovia konzorcia boli povinní doplniť akýkoľvek nedostatok regulačného kapitálu. Výnosy z akcií Z teda priamo vlastnia členovia konzorcia.“

15

(16)  Bankomaty.

16

(17)  Útvar „prioritného bankovníctva“ ABN AMRO sa zameriaval na hromadný segment majetných a zahŕňal klientov s hotovosťou vo výške viac ako 50 000 EUR a s čistým mesačným príjmom viac ako 5 000 EUR.

17

(18)  Malé a stredné podniky.

18

(19)  Hlavne „čisté úrokové výnosy“ a „čisté výnosy z provízií a poplatkov“.

19

(20)  V tlačovej správe ABN AMRO k výsledkom za rok 2009 z 26. marca 2010 sa objasňovalo, že vlastný kapitál v roku 2009 klesol o 2,7 mld. EUR na 4,3 mld. EUR oproti situácii k 31. decembru 2008, najmä v dôsledku prerozdelenia kapitálu v ABN AMRO Holding na krytie kapitálových požiadaviek v prípade záujmu holandského štátu o ABN AMRO Z (pozri ďalej opatrenie A).

20

(21)  Rizikovo vážené aktíva.

21

(22)  Tieto údaje už zahŕňajú zníženie RWA v dôsledku nástroja kapitálovej úľavy.

22

(23)  V tlačovej správe k výsledkom za rok 2009 z 26. marca 2010 sa objasňovalo, že zvýšenie kapitálových pomerov (v roku 2009 oproti roku 2008) bolo spôsobené predovšetkým týmito kapitálovými opatreniami: „ministerstvo financií 31. augusta 2009 kúpilo povinne prevoditeľné cenné papiere Tier-1 vo výške 800 mil. EUR emitované spoločnosťou ABN AMRO Bank. V rovnaký deň bola podpísaná aj dohoda o swape na úverové zlyhanie s ministerstvom financií, prostredníctvom ktorého ABN AMRO Bank kúpila úverové zabezpečenie na portfólio hypoték na bývanie vo výške 34,5 mld. EUR. Holandský štát kúpil 23. decembra 2009 dva povinne prevoditeľné cenné papiere. Povinne prevoditeľné cenné papiere vo výške 967 mil. EUR boli emitované v decembri 2009 v prospech bývalej ABN AMRO Bank. Povinne prevoditeľné cenné papiere vo výške 833 mil. EUR emitovala priamo predtým ABN AMRO NV II, teraz ABN AMRO Bank NV, na pokrytie očakávaných strát v súvislosti s nápravnými opatreniami ES pri likvidácii podniku. Tento nástroj sa klasifikuje ako regulačný kapitál od januára 2010. Prevod troch povinne prevoditeľných cenných papierov po zákonnom oddelení bude mať za následok zvýšenie akciového kapitálu vo výške 2,6 mld. EUR.“

23

(24)  Čisté úrokové výnosy klesli zo sumy 3 223 mil. EUR (2008) na 2 994 mil. EUR (2009) predovšetkým z dôvodu tlaku na úrokové marže v prvom polroku 2009. Neúrokový výnos sa znížil o 61 mil. EUR alebo 3 % na 1 905 mil. EUR a znehodnotené úvery sa zvýšili zo 776 mil. EUR v roku 2008 na 1 172 mil. EUR v roku 2009 (zdroj: tlačová správa k výsledkom za rok 2009 z 26. marca 2010).

24

(25)  [...].

25

(26)  Od 1. januára 2013 a potom každých päť rokov sa dividendy prepočítajú a znovu nastavia ako: referenčná úroková sadzba + marža, pričom referenčná úroková sadzba sa rovná 5-ročnému úrokovému swapu denominovanému v EUR + marža odzrkadľujúca vtedajšie prevládajúce trhové podmienky.

26

(27)  Investičné bankovníctvo zahŕňalo okrem iného obchodné pôžičky, financovanie nehnuteľností, akvizičné a špekulatívne financovanie, poradenstvo, štruktúrované financovanie a vlastné imanie.

27

(28)  Medzi špecializované finančné služby patrili okrem iného faktoring, obchodné služby a správa peňažných tokov a pracovného kapitálu.

28

(29)  Globálne trhy a inštitucionálne bankovníctvo okrem iného zahŕňali devízové obchody, peňažné trhy, vlastné imanie, stále výnosy a financovanie cenných papierov.

29

(30)  Zúčtovacie fondy a správa zahŕňali okrem iného maklérstvo, zúčtovanie a správu a takisto Prime Fund Solution („PFS“) (správa fondov, prekleňovacie/špekulatívne financovanie a bankovníctvo na zaistenie fondov).

30

(31)  V účtovníctve za rok 2008 sa už zohľadnil predaj ABN AMRO N holandskému štátu.

31

(32)  Normalizovaná rentabilita vlastného imania nezahŕňa mimoriadne položky.

32

(33)  Bazilej II s dolným ohraničeným podľa Bazileja I v rozsahu 80 %.

33

(34)  FBN nemala priame expozície voči podvodu Madoff, mala však expozície voči zabezpečenému špekulatívnemu financovaniu poskytnutému niektorým zaisťovacím fondom, ktoré investovali do účtov spravovaných Madoffom.

34

(35)  Čisté úrokové výnosy klesli zo sumy 1 584 mil. v roku 2008 na 1 150 mil. v roku 2009 v dôsledku vyšších finančných nákladov na úspory a emitované dlhopisy, zatiaľ čo čisté výnosy z poplatkov a provízií takisto klesli (pokles na 724 mil. EUR v roku 2009 z 823 mil. EUR v roku 2008). Zatiaľ čo celkové náklady klesli zo sumy 2 010 mil. EUR v roku 2008 na 1 827 mil. EUR v roku 2009, znehodnotené aktíva sa zvýšili z 331 mil. EUR v roku 2008 na 412 mil. EUR v roku 2009. Ostatné prvky ovplyvňujúce výsledky boli zisky z predaja Intertrust (81 mil. EUR), rezervy týkajúce sa konkurzu holandskej banky DSB (15 mil. EUR) a náklady na oddelenie a integráciu (66 mil. EUR).

35

(36)  Stav ku koncu 3. štvrťroka 2010 (zdroj: tlačová správa z 19. novembra 2010).

36

(37)  Medzinárodné štandardy finančného výkazníctva.

37

(38)  Pozri stranu 14 plánu reštrukturalizácie zo 4. decembra 2009 založeného na údajoch Milward Brown/Teletrack.

38

(39)  „Prioritné bankovníctvo“ sa zameriava na masový affluent segment, vrátane domácností s ročným príjmom vyšším ako 50 000 EUR a/alebo disponibilným majetkom v rozmedzí od 50 000 EUR do 1 milióna EUR.

39

(40)  Pozri stranu 15 plánu reštrukturalizácie zo 4. decembra 2009, údaje založené na aktívach v správe („AUM“) okrem iného z databázy BCG Wealth Management za rok 2007.

40

(41)  V týchto údajoch o trhových podieloch sa už zohľadňuje odpredaj nového HBU a IFN; pozri stranu 16 plánu reštrukturalizácie zo 4. decembra 2009, na základe TNS/NIPO/Financial Monitor pre komerčné bankovníctvo a firemných klientov.

41

(42)  BGL je jednou z najväčších bánk v Luxembursku a bola sesterskou spoločnosťou FBN vo Fortis SA/NV. BGL sa stala členom skupiny BNP Paribas Group v máji 2009.

42

(43)  V pláne reštrukturalizácie z roku 2009 chýbali základné informácie, ako sú finančné prognózy pre najhorší možný scenár. Chýbajúce informácie boli poskytnuté 23. marca 2010.

43

(44)  Približne [65 – 95] % prevádzkového príjmu bude pochádzať z Holandska.

44

(45)  Rentabilita vlastného kapitálu je výška čistého príjmu vrátená ako percento vlastného imania akcionárov.

45

(46)  „O“ znamená „odhad“.

46

(47)  Prvotná verejná ponuka alebo prvý predaj spoločnosti verejnosti. Po prvotnej verejnej ponuke sa akcie spoločnosti kótujú na burze cenných papierov.

47

(48)  http://www.rijksoverheid.nl/nieuws/2011/01/24/exitbeleid-financiele-deelnemingen.html

48

(49)  Všetky zmluvné prvky existujúcich úverových zmlúv zostali nezmenené okrem názvu veriteľa.

49

(50)  Eonia® (Euro OverNight Index Average) je referenčná jednodňová sadzba vypočítaná ako vážený priemer všetkých nezabezpečených úverových transakcií, ktoré sa uskutočnili na medzibankovom trhu krajín eurozóny, medzi prispievajúcimi panelovými bankami.

50

(51)  Euribor® (Euro Interbank Offered Rate) je sadzba, za ktorú sú euro termínové vklady na medzibankovom trhu ponúkané jednou bankou inej banke v rámci Európskej menovej únie.

51

(52)  Dátum splatnosti dlhu.

52

(53)  Na začiatku novembra 2009 predstavovala facilita likvidity stále 45 mld. EUR (5 mld. EUR v prípade jednodňovej likvidity a 40 mld. EUR v prípade dlhodobej likvidity). Avšak od 14. novembra 2008 sa facilita znížila na 39 mld. EUR (stále 5 mld. EUR v prípade jednodňovej likvidity, ale len 34 mld. EUR v prípade dlhodobej likvidity).

53

(54)  Napríklad v marci 2009 maximálna facilita likvidity dosiahla úroveň 34 mld. EUR, pričom prvých 24 mld. EUR bolo k dispozícii za sadzbu EURIBOR + 25 bázických bodov a zostávajúcich 10 mld. EUR za EURIBOR + 50 bázických bodov.

54

(55)  Táto suma zahŕňala pôžičky v rámci Tier 2 vo výške 4,9 mld. EUR (z toho 3 mld. EUR nad rámec Tier 2) a 1,6 mld. EUR prioritných pôžičiek.

55

(56)  Ú. v. EÚ C 95, 15.4.2010, s. 10.

56

(57)  Viac informácií o tomto opatrení sa uvádza v oddiele 2.2.1 rozhodnutia z 5. februára 2010, Ú. v. EÚ C 95, 15.4.2010, s. 10.

57

(58)  Ako sa aj uviedlo 15. októbra 2010 v oficiálnom liste holandského ministra financií holandskému parlamentu: https://zoek.officielebekendmakingen.nl/kst-31789-40.html.

58

(59)  Zmluvné prvky MCS znamenali, že v prípade vzniku kapitálových problémov pred oddelením sa MCS prevedú na nekumulatívne modifikované cenné papiere, pričom jediným rozdielom oproti pôvodným cenným papierom je, že platby kupónov už nebudú kumulatívne. Podľa IFRS by sa nekumulatívne modifikované cenné papiere považovali za vlastné imanie.

59

(60)  Holandský štát uviedol vo svojom oznámení parlamentu z 19. novembra 2009 (strana 10 http://www.rijksoverheid.nl/documenten-en-publicaties/kamerstukken/2009/11/20/ec-remedy-en-herkapitalisatie-abn-amro-en-fortis-bank-nederland.html), že celkový negatívny vplyv na kapitál vo výške 470 mil. EUR bol výsledkom záporného rozdielu medzi cenou transakcie a účtovnou hodnotou (t. j. 180 mil. EUR) a nákladov na ochranu pred úverovými rizikami, ktoré boli poskytnuté spoločnosti Deutsche Bank (t. j. 740 mil. EUR), čo bolo čiastočne vykompenzované kapitálovou úľavou prevedených RWA (t. j. 450 mil. EUR). Holandský štát v tomto dokumente objasnil, že celkový vplyv na kapitál bude postupne klesať (hlavne preto, že úverové portfólio chránené pred úverovými rizikami nadobudne splatnosť). Vplyv na kapitál po jednom roku bude len 180 mil. EUR (miesto 470 mil. EUR v čase transakcie).

60

(61)  Keď holandský štát poskytol kapitál vo forme MCS (opatrenia B1 až B5) po oddelení ABN AMRO II, bezodkladne previedol MCS do akcií, čím de facto vytvoril kapitálový príspevok v hotovosti.

61

de facto

(62)  V liste zo 17. decembra 2009 zaevidovanom 5. januára 2010 DNB napísal Komisii, že informoval 3. septembra 2009 spoločnosť FBN o výsledkoch svojho „procesu revízie a posúdenia orgánu dohľadu za rok 2009“. DNB rozhodol [...], že FBN mala nedostatočný kapitál Tier 1 vo výške 1,26 mld. EUR k 31. decembru 2008. DNB súčasne stanovil minimálny pomer Tier 1 spoločnosti FBN na [...] %.

62

(63)  Holandský štát prevzal 3. októbra 2008 dlhodobý dlh FBN vo výške 16,1 mld. EUR (opatrenie Y2). Pôžičky Tier 2 klesli z pôvodných 8,15 mld. EUR na 1,9 mld. EUR (mínus 4,9 mld. EUR v dôsledku opatrenia Z a mínus 1,35 mld. EUR v dôsledku opatrenia C). Prioritné pôžičky boli znížené zo 7,95 mld. EUR na 5,95 mld. EUR v dôsledku opatrenia Z (mínus 1,6 mld. EUR) a takisto v dôsledku pôžičiek vo výške 0,4 mld. EUR, ktoré nadobudli splatnosť (stav k 4. máju 2010).

63

(64)  Ceny založené na odporúčaní pre rekapitalizáciu Európskej centrálnej banky, ktoré možno nájsť na tejto webovej stránke: www.ecb.eu/pub/pdf/other/recommendations_on_pricing_for_recapitalisationsen.pdf

64

(65)  Referenčné obdobie pre CDS je január 2007 – august 2008.

65

(66)  Pokiaľ ide o opatrenie X, Komisia v odôvodnení 32 rozhodnutia zo 8. apríla 2009 uviedla, že hoci opatrenie X neposkytuje týmto bankám štátnu pomoc ako takú, je napriek tomu súčasťou súboru integrovaných transakcií obsahujúcich štátnu pomoc pre tieto banky.

66

(67)  Ú. v. EÚ C 270, 25.10.2008, s. 8.

67

(68)  Ú. v. EÚ C 72, 26.3.2009, s. 1.

68

(69)  Ú. v. EÚ C 195, 19.8.2009, s. 9.

69

(70)  Viac informácií možno nájsť v odôvodnení 60.

70

(71)  To dokazuje aj nízky pomer úverov ku vkladom sťažovateľa, ktorý v čase predloženia sťažnosti predstavoval približne 110 %.

71

(72)  Hodnoty čistého zisku spoločnosti Van Lanschot predstavovali 215,4 mil. EUR v roku 2007, 30,1 mil. EUR v roku 2008 a 14,8 mil. EUR v roku 2009. V prvej polovici roku 2010 spoločnosť vykázala čistý zisk vo výške 20,3 mil. EUR.

72

(73)  Tlačové správy ABN AMRO z 25. mája 2009 a 26. augusta 2009 o výsledkoch za prvý a druhý štvrťrok 2009 a tlačová správa FBN z 20. augusta 2009 o výsledkoch za prvý polrok 2009.

73

(74)  Odpoveď holandského štátu na rozhodnutie z 8. apríla 2009, 11. augusta 2009, s. 6.

74

(75)  Holandský štát vo svojom liste z 15. mája 2009 uviedol, že jeho systém tvorby cien sa zameral na „zabránenie nadmernému rozdielu medzi cenami za pôžičky FBN a cenami účtovanými bankám za poskytnutie záruky v rámci systému záruk“.

75

(76)  Príslušná pasáž prospektu k úverom s pevnou úrokovou sadzbou znie takto: „Celkový objem nesplatených pôžičiek... je splatný naraz na prvú výzvu,... ak nastane niektorá z týchto udalostí: d) ak je podaná petícia alebo príkaz alebo je predložené právoplatné rozhodnutie na likvidáciu dlžníka,... alebo dlžník prestane vykonávať činnosť alebo ak sú akcie dlžníka prevedené alebo odovzdané tretej strane, alebo ak kontrola dlžníka bola inak odovzdaná tretej strane,“ (zdroj: list holandských orgánov z 15. mája 2009, s. 4) (zvýraznené Komisiou). Pôžičky s pevnou úrokovou sadzbou boli vo výške 7,9 mld. EUR z celkového objemu dlhodobých pôžičiek vo výške 16,1 mld. EUR.

76

(77)  Strana 7 holandskej odpovede z 11. augusta 2009 na rozhodnutie z 8. apríla 2009 znie takto: „Holandský štát len prevzal miesto spoločnosti Fortis Bank SA/NV v zmluve, ktorá (ako už bolo povedané) bola uzavretá medzi dvoma trhovými zmluvnými stranami. Sadzby uvedené v zmluve sú teda v súlade s trhovými sadzbami. Nie je jasné, prečo by sa malo preukázať, že tieto sadzby mohli byť dokonca vyššie alebo že splatnosť mohla byť kratšia, keďže súčasné podmienky sú už v súlade s trhovou praxou.“ (pôvodné znenie v holandskom jazyku, preklad Komisie).

77

(78)  Pri oceňovaní 3. októbra 2008 externý znalec štátu uplatnil zľavu na ročné príjmy príslušných spoločností vo výške 20 %.

78

(79)  http://www.ageas.com/Documents/FR_ER_27012009.pdf.

79

(80)  Nominálna hodnota sa rovná nominálnej alebo menovitej hodnote cenného papiera. Dlhopis predávaný za nominálnu hodnotu má hodnotu, ktorá sa rovná jeho hodnote pri odkúpení v čase splatnosti, zvyčajne 1 000 EUR za dlhopis.

80

(81)  [...]

81

(82)  [...]

82

(83)  Pozri aj odôvodnenia 121 a 122 a poznámku pod čiarou č. 52.

83

(84)  Ú. v. EÚ C 270, 25.10.2008, s. 8.

84

(85)  Ú. v. EÚ C 10, 15.1.2009, s. 2.

85

(86)  Deň po prijatí rozhodnutia z 5. februára 2010.

86

(87)  Ú. v. EÚ C 72, 26.3.2009, s. 1.

87

(88)  V správe Fitch z 2. februára 2010 týkajúcej sa holandských hypoték sa uvádza, že „hypotekárne portfóliá v Holandsku zaznamenali zanedbateľné straty a nízke úrovne platobnej nedisciplinovanosti v porovnaní s väčšinou ostatných európskych krajín. V súčasnosti má Holandsko jednu z najnižších mier predajov hypotekárneho majetku a stratovosti v Európe.“

88

(89)  Podľa holandského štátu NPV čistých synergií (t. j. hrubé synergie vo výške 1,1 mld. EUR ročne pred zdanením mínus náklady na integráciu vo výške 1,2 mld. EUR po zdanení) bude predstavovať 4 mld. EUR, zatiaľ čo náklady na nápravné opatrenia súvisiace s koncentráciou sú okolo 1,12 mld. EUR. Holandský štát preto odhaduje, že koncentrácia bude mať pozitívnu NPV vo výške približne 2,88 mld. EUR.

89

(90)  Pozri aj odôvodnenie 60.

90

(91)  Systém povinnej výplaty dividend vyžaduje, aby emitent zaplatil svoje kupóny na hybridoch, ak vyplatil dividendy z kmeňových akcií v súlade s poradím podriadenia jeho kapitálovej štruktúry. Systém pozastavenia výplaty dividend zabraňuje emitentovi vyplatiť dividendy za obdobie, v ktorom emitent vynechá platbu hybridným držiteľom.

91

(92)  ABN AMRO Group a holandský štát sa neskôr dohodli, že politika výplaty dividend ABN AMRO Group sa založí na pomere výplaty dividend v rozsahu 40 %, ako sa uvádza v odôvodnení 75.

92

(93)  Holandský štát a ABN AMRO N začlenili do svojich zoznamov partnerov z 1. septembra 2008: [...].

93

(94)  Holandský štát a ABN AMRO N v tomto smere poukázali na SNS, DSB a poisťovacie spoločnosti, ako je Aegon.

94

(95)  Metodika replikačného portfólia je založená na modeli, ktorý odzrkadľuje, ako dlho sú v priemere držané vklady a úspory v banke. Metodika sa zakladá na historickom modeli vkladov a výberov a priebežne sa aktualizuje. Uplatnenie tejto metodiky predpokladá, že krátkodobé vklady a úspory banka investuje do virtuálneho portfólia zloženého z krátkodobých vkladov, ale aj dlhodobejších investícií. Táto metóda vedie k marži pri úsporách, ktorá nezávisí len od sadzieb EURIBOR, ale aj od výnosov dlhodobejších investícií na dlhodobom základe.

95

(96)  Ú. v. EÚ C 80, 3.4.2009, s. 8.

96

(97)  Holandský štát vo svojom oznámení holandskému parlamentu zo 6. októbra 2008 sám uviedol, že zvážil iné možnosti, ako je predaj FBN a/alebo ABN AMRO N – alebo častí týchto spoločností – spoľahlivému kupujúcemu, dospel však k záveru, že vzhľadom na trhové podmienky a krátky čas tieto možnosti neboli realizovateľné a postačujúce na zachovanie stability FBN a ABN AMRO N.

97

Úplné znenie sa nachádza na: http://www.rijksoverheid.nl/onderwerpen/kredietcrisis/documenten-en-publicaties/kamerstukken/2009/03/10/staatsdeelnemingen-fortis-en-abn-amro.html

(98)  Toto hodnotenie potvrdzujú aj pripomienky holandského ministra financií, ktorý dôsledne zastáva názor, že holandský štát v prvom rade zasahoval z dôvodov finančnej stability. Dodal, že získať svoje investície späť nebolo prvotným cieľom holandského štátu, ale len jeho ambíciou.

98

(99)  FBN takisto uviedla vo svojich marketingových materiáloch pre investorov do dlhopisov, že štátne vlastníctvo bolo priaznivým prvkom „poskytujúcim dôveru pre vkladateľov a veriteľov“; prezentácia z roadshow z apríla 2009, strana 3 predposledná zarážka; prezentácia z roadshow z júna 2009 (Paríž), strana 3 predposledná zarážka; prezentácia z roadshow z júla 2009 (Madrid), strana 3 predposledná zarážka (všetky verejne dostupné na webovej stránke spoločnosti: http://www.abnAMRO.com/en/investor-relations/latest-presentations/index.html).

99

(100)  Pre porovnanie, na konci roka 2008 predstavovali celkové aktíva FBN 185 mld. EUR, facilita likvidity tak predstavovala približne 25 % celkovej súvahy.

100

(101)  FBN emitovala nástroje zaručené štátom v celkovej výške 18,8 mld. EUR.

101

(102)  Vec T-11/95 BP Chemicals Ltd/Komisia, Zb. 1998, s. II-3235.

102

BP Chemicals Ltd/Komisia

(103)  Pozri aj iné bankové prípady, ako Northern Rock, Ú. v. EÚ L 112, 5.5.2010, s. 38 a Bank of Ireland, Ú. v. EÚ C 40, 9.2.2011, s. 9.

103

(104)  Pomer úverov ku vkladom FBN na konci roku 2008 bol na úrovni 237 %.

104

(105)  Podiel stále predstavoval približne 24 mld. EUR.

105

(106)  Pozri napríklad pripomienky [...] a takisto pripomienky ministra financií v liste holandskému parlamentu z 19. novembra 2009: „Scenár bez koncentrácie by vytvoril malú hodnotu. FBN sa podarilo preukázať dobré číselné údaje o zisku v minulých rokoch, považuje sa však za príliš malú na to, aby rástla v dlhodobom horizonte a aby zostala konkurencieschopná. ABN AMRO II má dostatočne veľký trhový podiel v oblasti retailového bankovníctva, po oddelení jej však chýbajú komerční klienti.“ (pôvodné znenie v holandskom jazyku, preklad Komisie). Úplné znenie je k dispozícii na tejto webovej stránke: http://www.rijksoverheid.nl/documenten-en-publicaties/kamerstukken/2009/11/20/ec-remedy-en-herkapitalisatie-abn-amro-en-fortis-bank-nederland.html)

106

(107)  Pozri správu z hĺbkového auditu [...]: Zväzok 2 Fortis Bank Holandsko, s. 44 a zväzok 5 týkajúci sa záznamov k predmetu činnosti, s. 65 a nasl. Keďže FBN zaúčtovala ABN AMRO N pod „majetkové účasti“, podľa pravidiel obozretného filtra sa vyžaduje, aby FBN odpočítala hodnotu spoločnosti ABN AMRO N od svojho kapitálu, a to 50 % od kapitálu Tier 2 (v prípade dostatočného kapitálu Tier 2) a 50 % (alebo viac v prípade nedostatočného kapitálu Tier 2) od kapitálu Tier 1. Odpísanie ABN AMRO N sa muselo vykonať z dostupných rezerv, čím sa znížil kapitál Tier 1. Odpísaním a okamžitým predajom podielu, FBN viac nemusí používať obozretný filter pri svojich podieloch na kapitál Tier 1 a Tier 2.

107

(108)  Komisia poznamenáva, že žiadny súkromný investor nepredložil ponuku na kúpu ABN AMRO N. Komisia sa dozvedela, že spoločnosť ING si prezrela súbor, ale po dôkladnom zvážení sa rozhodla, že transakcia nebude spĺňať jej finančné požiadavky. Spoločnosť zdôraznila, že má konečnú zodpovednosť voči svojim akcionárom (čo je, samozrejme, veľký rozdiel v porovnaní s holandským štátom, ktorý musí zohľadňovať aj verejný záujem). Pozri tlačovú správu z 29. septembra 2008: http://www.ing.com/group/showdoc.jsp?docid=343126_EN&menopt=prm|pre.

108

(109)  Ocenenie na základe súčasných trhových podmienok bolo založené na dvoch hodnotiacich prístupoch: porovnávacia analýza cena/zisk a prístup diskontovaných dividend. Obidva oceňovacie prístupy viedli k oceneniu vo výške [4 – 6,5] mld. EUR (pozri stranu 7 znaleckého posudku [...]).

109

(110)  Neexistuje žiadny dôvod zvýšiť hodnotu ABN AMRO N o účinky synergie vyplývajúcej z možnej koncentrácie, keďže sa spoločnosť už od transakcie vykonanej 3. októbra 2008 nachádzala vo vlastníctve holandského štátu. Na základe opatrenia Z bola ABN AMRO N odstránená zo súvahy FBN a neexistoval žiadny ďalší potenciálny investor, ktorý by dosiahol rovnakú výšku synergií a bol by ochotný začleniť tieto synergie do svojej ponukovej ceny. Holandský štát ako investor v trhovom hospodárstve, ktorý sa snaží o akvizíciu za najnižšiu možnú cenu, by preto nezahrnul tieto synergie do ponukovej ceny. Navyše, ako podporné tvrdenie by sa malo zdôrazniť, že transakcia mala hlavne zachovať kapitálové pomery FBN na úrovniach vyšších ako sú minimálne požadované úrovne. Kapitálová pozícia FBN bola naozaj veľmi zraniteľná a spoločnosť nebola v pozícii sama predfinancovať koncentráciu. Pri scenári bez opatrenia Z by sa FBN dostala do finančných ťažkostí a nemohla by sama uskutočniť koncentráciu a s ňou súvisiace účinky synergie.

110

(111)  Niektoré banky si kúpili späť svoj vlastný podriadený dlh s výraznou zľavou počas súčasnej finančnej krízy (tzv. „správa pasív“), čím boli schopné vytvoriť základný kapitál Tier 1 úmerný tejto zľave.

111

(112)  „Banky sú silnejšie spolu než oddelene. Banky majú vlastnosti, ktoré sú veľmi doplnkové. ABN AMRO má dobré retailové služby a služby pre malé a stredné podniky a Fortis má dobré vnútorné obchodné kvality. Keďže Fortis SA/NV zanikla, obidve banky museli uskutočniť nové investície. Tieto investície je lepšie vykonať raz ako dvakrát.“ (Pôvodné znenie v holandskom jazyku, preklad Komisie.) (Zdroj: „Vragen cez de ingeslagen richting voor de bedrijven en de besluitvorming daartoe, het beloningsbeleid en de toekomstige ROL van de Staat v Deze bedrijven“, tlačová správa, v ktorej sa objasňuje rozhodnutie holandského štátu z 21. novembra 2008 vykonať koncentráciu FBN a ABN AMRO N.)

112

(113)  V správe holandského dvora audítorov sú určité pripomienky k výpočtom štátu (pozri webovú stránku: http://www.rekenkamer.nl/Actueel/Onderzoeksrapporten/Bronnen/2009/12/Verkoop_onderdelen_ABN_AMRO_als_EC_remedy/Rapport_Verkoop_onderdelen_ABN_AMRO_als_EC_remedy).

113

(114)  Spoločné RWA dvoch subjektov (konkrétne FBN a ABN AMRO N) na konci roku 2008.

114

(115)  Spoločné RWA dvoch subjektov (konkrétne FBN a ABN AMRO N) na konci roku 2009.

115

(116)  Štátom zaručené dlhopisy sa použili na splatenie finančných prostriedkov čerpaných v rámci krátkodobej facility likvidity vo výške 45 mld. EUR. Inými slovami, tieto dve opatrenia neboli zavedené v rovnakom čase, ale nasledovali po sebe. Zohľadňuje sa to v oprave na dvojité zaúčtovanie.

116

(117)  Pozri spojené veci T-132/96 a T-143/96 Freistaat Sachsen a Volkswagen AG/Komisia, Zb. 1999, s. II-3663, bod 167.

117

Freistaat Sachsen a Volkswagen AG/Komisia

(118)  Toto ocenenie neznamená, že štát získa aj odmenu za sumy vyplatené 3. októbra 2008 na získanie FBN a ABN AMRO N, ktoré sa v tomto rozhodnutí nepovažujú za pomoc.

118

(119)  Pozri aj bod 12 oznámenia o reštrukturalizácii.

119

(120)  Pozri vec T-17/03 Schmitz-Gotha Fahrzeugwerke GmbH/Komisia, Zb. 2006, s. II-1139.

120

(121)  Ak sú banky vo svojom úverovom portfóliu vystavené zlým úverom, reštrukturalizácia týchto úverov si niekedy vyžaduje riešenia, ako je konverzia dlhu do vlastného imania. Tieto situácie sa považujú za bežnú bankovú prax a nevzťahuje sa na ne zákaz akvizícií.

121

(122)  Komisia súhlasila s jednou výnimkou. Jeden z hybridných nástrojov spoločnosti FBN, tzv. nástroj FCC (nástroj FCC: 87,5 mil. EUR, 6,25 % nekumulatívnych večných prioritných akcií bez hlasovacieho práva triedy A série I, ktoré emitovala Fortis Capital Company Ltd) bol emitovaný v čase, keď Fortis SA/NV bola ešte stále jednou integrovanou skupinou a v prospekte sa jasne stanovilo, že dividendy vyplatené spoločnosťou Fortis SA/NV (teraz premenovaná na Ageas) spôsobia aj vyplatenie kupónov na tento nástroj. Keď sa orgán finančného dohľadu dozvedel o tejto situácii, skonštatoval, že FBN stratila právomoc rozhodovať o kupónových výplatách v prípade nástroja a že preto sa nástroj už nepovažuje za Tier 1. Orgán finančného dohľadu tvrdil, že aj ďalší nástroj Tier 1 ABN AMRO Group – ktorého vyplatenie kupónov bolo po koncentrácii vynútené nástrojom FCC, takže ABN AMRO Group de facto stratila právomoc aj nad kupónmi tohto nástroja, – sa už nebude považovať za Tier 1. Na základe tvrdení týkajúcich sa životaschopnosti vyplývajúcich z možnej straty kapitálu Tier 1 a osobitné okolnosti oddelenia môže Komisia súhlasiť s vyňatím nástroja FCC zo zákazu hybridných nákupov.

122

de facto

(123)  Komisia môže z praktických dôvodov súhlasiť s tým, aby zákaz hybridných kupónov a nákupov začal platiť 10. marca 2011 (t. j. po poslednej nútenej výplate kupónov) až do 10. marca 2013 vrátane.

123

(124)  Komisia si je vedomá skutočnosti, že dividendy, ktoré ABN AMRO Group vypláca štátu (svojmu jedinému akcionárovi) môže vyvolať hybridné kupóny. Komisia chce, aby sa zabránilo situácii, keď ABN AMRO Group vyplatí štátu minimálne dividendy s cieľom obísť zákaz hybridných kupónov. Komisia nemá námietky proti výplate patrične veľkých dividend štátu vo výške aspoň 100 mil. EUR, hoci má táto výplata určité dôsledky na hybridné kupóny, pretože vysoké dividendy narážajú na obnovenú životaschopnosť a takisto pomáhajú udržiavať potenciálny prebytok kapitálu pod kontrolou, čo pomáha obmedziť neprimerané narušenie hospodárskej súťaže.

124

(125)  Tieto dva posledné dva podniky sú riadené ako samostatné subjekty a holandské orgány oznámili v novembri 2008, že ich nebudú integrovať.

125

(126)  Komisia vo svojich rozhodnutiach z 3. decembra 2008 a 12. mája 2009 poznamenala na tomto základe a na základe ďalších záväzkov, že boli prijaté dostatočné opatrenia na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže vytvoreného na základe pomoci pre Fortis SA/NV a Fortis Bank SA/NV.

126

(127)  ABN AMRO Group nie je povinná uhradiť ďalšie finančné dôsledky pre klienta, ako sú napríklad náklady alebo škody spojené s (predčasným) uzatvorením alebo likvidáciou pozícií, hypoték, sporiacich vkladov, zabezpečovacích práv alebo podielov klientov a všetky náklady, ktoré vzniknú inej finančnej inštitúcii a/alebo náklady, ktoré vznikli klientovi v súvislosti s novou pozíciou a/alebo uzatvorením zmlúv a ďalšie finančné dopady súvisiace s ukončením všetkých produktov a služieb zo strany klienta.

127

(128)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.

128

(129)  To sa vzťahuje na členenie podľa segmentov použité v pláne reštrukturalizácie z decembra 2009 (pozri odôvodnenie 79).

129

(130)  V súlade s číselnými príkladmi, ktoré ABN AMRO Group poskytla Komisii 18. novembra 2010.

130

(131)  Na ročnom základe, konkrétne priebežné a konečné dividendy.

131

---