# Europos Sąjungos L 27/2012

| | ISSN 1977-0723
  doi:10.3000/19770723.L_2012.027.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 27 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 55 tomas2012m. sausio 31d. |

ISSN 1977-0723

doi:10.3000/19770723.L_2012.027.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 27

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

55 tomas2012m. sausio 31d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2012 m. sausio 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 74/2012 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje | 1 |
| | * | 2012 m. sausio 30 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 75/2012, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Miód z Sejneńszczyny / Łoździejszczyzny / Seinų / Lazdijų krašto medus (SKVN)] | 3 |
| | * | 2012 m. sausio 30 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 76/2012, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Holsteiner Katenschinken / Holsteiner Schinken / Holsteiner Katenrauchschinken / Holsteiner Knochenschinken (SGN)] | 5 |
| | | 2012 m. sausio 30 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 77/2012, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 7 |
| | | 2012 m. sausio 30 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 78/2012, kuriuo iš dalies keičiamos Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 971/2011 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2011–2012 prekybos metais | 9 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2012 m. sausio 27 d. Tarybos sprendimas 2012/50/BUSP, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2011/72/BUSP dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų tam tikriems asmenims ir subjektams atsižvelgiant į padėtį Tunise | 11 |
| | | 2012/51/ES |
| | * | 2011 m. kovo 23 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos C 39/07, kurią Italija suteikė Legler S.p.A.

  (pranešta dokumentu Nr. C(2011) 1758)

   (
  1
  ) | 12 |
| | | 2012/52/ES |
| | * | 2012 m. sausio 27 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas dėl tam tikrų Vokietijos ir Nyderlandų mokėjimo agentūrų 2010 finansinių metų sąskaitų, susijusių su Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) finansuojamomis išlaidomis, patvirtinimo
  (pranešta dokumentu Nr. C(2012) 369) | 21 |
| | | 2012/53/ES |
| | * | 2012 m. sausio 27 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo pratęsiamas Sprendimo 2006/502/EB, reikalaujančio, kad valstybės narės imtųsi priemonių, siekdamos užtikrinti, jog rinkoje būtų platinami tik apsaugą nuo vaikų turintys žiebtuvėliai ir uždrausti pateikti į rinką suvenyrinius žiebtuvėlius, galiojimas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2012) 370)

   (
  1
  ) | 24 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2012 m. sausio 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 74/2012 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

1

*

2012 m. sausio 30 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 75/2012, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Miód z Sejneńszczyny / Łoździejszczyzny / Seinų / Lazdijų krašto medus (SKVN)]

3

*

2012 m. sausio 30 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 76/2012, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Holsteiner Katenschinken / Holsteiner Schinken / Holsteiner Katenrauchschinken / Holsteiner Knochenschinken (SGN)]

5

2012 m. sausio 30 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 77/2012, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

7

2012 m. sausio 30 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 78/2012, kuriuo iš dalies keičiamos Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 971/2011 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2011–2012 prekybos metais

9

SPRENDIMAI

*

2012 m. sausio 27 d. Tarybos sprendimas 2012/50/BUSP, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2011/72/BUSP dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų tam tikriems asmenims ir subjektams atsižvelgiant į padėtį Tunise

11

2012/51/ES

*

2011 m. kovo 23 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos C 39/07, kurią Italija suteikė Legler S.p.A.

  (pranešta dokumentu Nr. C(2011) 1758)

   (
  1
  )

Legler S.p.A.

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 1758)

1

12

2012/52/ES

*

2012 m. sausio 27 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas dėl tam tikrų Vokietijos ir Nyderlandų mokėjimo agentūrų 2010 finansinių metų sąskaitų, susijusių su Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) finansuojamomis išlaidomis, patvirtinimo
  (pranešta dokumentu Nr. C(2012) 369)

(pranešta dokumentu Nr. C(2012) 369)

21

2012/53/ES

*

2012 m. sausio 27 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo pratęsiamas Sprendimo 2006/502/EB, reikalaujančio, kad valstybės narės imtųsi priemonių, siekdamos užtikrinti, jog rinkoje būtų platinami tik apsaugą nuo vaikų turintys žiebtuvėliai ir uždrausti pateikti į rinką suvenyrinius žiebtuvėlius, galiojimas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2012) 370)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2012) 370)

1

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 31.1.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 27/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 27/1

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 74/2012

2012 m. sausio 27 d.

dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (1), ypač į jo 9 straipsnio 1 dalies a punktą,

kadangi:

| (1) | siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu; |
| --- | --- |

(1)

siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu;

| (2) | Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba kurioje ji papildomai detalizuojama atsižvelgiant į tarifų ir kitų su prekyba susijusių priemonių taikymo poreikius; |
| --- | --- |

(2)

Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba kurioje ji papildomai detalizuojama atsižvelgiant į tarifų ir kitų su prekyba susijusių priemonių taikymo poreikius;

| (3) | laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės turėtų būti klasifikuojamos priskiriant 2 skiltyje nurodytą KN kodą, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais; |
| --- | --- |

(3)

laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės turėtų būti klasifikuojamos priskiriant 2 skiltyje nurodytą KN kodą, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais;

| (4) | reikėtų nustatyti, kad šio reglamento nuostatų neatitinkančia valstybių narių muitinių suteikta privalomąja tarifine informacija apie prekių klasifikavimą Kombinuotojoje nomenklatūroje jos turėtojas galėtų remtis dar tris mėnesius, kaip nustatyta 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (2), 12 straipsnio 6 dalyje; |
| --- | --- |

(4)

reikėtų nustatyti, kad šio reglamento nuostatų neatitinkančia valstybių narių muitinių suteikta privalomąja tarifine informacija apie prekių klasifikavimą Kombinuotojoje nomenklatūroje jos turėtojas galėtų remtis dar tris mėnesius, kaip nustatyta 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (2), 12 straipsnio 6 dalyje;

| (5) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės Kombinuotojoje nomenklatūroje klasifikuojamos priskiriant lentelės 2 skiltyje nurodytą KN kodą.

2 straipsnis

Valstybių narių muitinių suteikta privalomąja tarifine informacija, neatitinkančia šio reglamento nuostatų, dar galima remtis tris mėnesius, kaip nustatyta Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 12 straipsnio 6 dalyje.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2012 m. sausio 27 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

Algirdas ŠEMETA

Komisijos narys

---

(1)  OL L 256, 1987 9 7, p. 1.

1

(2)  OL L 302, 1992 10 19, p. 1.

2

---

PRIEDAS

| Prekių aprašymas | Klasifikavimas
  (KN kodas) | Motyvai |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Iš aliuminio ir grūdinto stiklo pagaminta sienelė, kurios apytikriai matmenys 140 x 30 cm (hidromasažinė dušo sienelė).
  Sienelėje įmontuotas maišytuvas, 6 horizontalūs hidromasažiniai purkštukai, rankinis dušas su apsauga nuo kalkių (angl. „anti-calc“), viršutinis plačiai purškiantis dušas ir lentynėlė reikmenims. Joje taip pat yra vandens temperatūros, srovės intensyvumo ir pan. reguliavimo rankenėlės.
  Sienelė montuojama jai pritaikytoje dušo kabinoje. Ji atlieka ne tik dušo, bet ir hidromasažo funkciją, kai esant aukštam slėgiui per purkštukus purškiamos siauros vandens srovelės. | 9019 10 90 | Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1, 3 (c punktu) ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis ir KN kodus 9019, 9019 10 ir 9019 10 90 atitinkančiais prekių aprašymais.
  Kadangi sienelėje įmontuotas maišytuvas su dušais, kurie priskirtini 8481 pozicijai, ir 6 hidromasažiniai purkštukai, kurie priskirtini 9019 pozicijai, ji laikytina kombinuota preke, kaip apibrėžta 3 bendrosios aiškinimo taisyklės b punkte.
  Nors papildomų priemonių, kurios sustiprintų vandens srovę, pavyzdžiui, siurblio, nėra, masažo aparato sudedamoji dalis gali būti priskiriama 9019 pozicijai (taip pat žr. SS paaiškinimų 9019 pozicijos paaiškinimų II grupės antros pastraipos paaiškinimus).
  Atsižvelgiant į sudedamųjų dalių objektyvias charakteristikas ir savybes, nė viena jų nelemia esminio sienelės požymio.
  Todėl sienelė klasifikuotina kaip kiti masažo aparatai priskiriant KN kodą 9019 10 90. |

Prekių aprašymas

Klasifikavimas

(KN kodas)

Motyvai

(1)

(2)

(3)

Iš aliuminio ir grūdinto stiklo pagaminta sienelė, kurios apytikriai matmenys 140 x 30 cm (hidromasažinė dušo sienelė).

Sienelėje įmontuotas maišytuvas, 6 horizontalūs hidromasažiniai purkštukai, rankinis dušas su apsauga nuo kalkių (angl. „anti-calc“), viršutinis plačiai purškiantis dušas ir lentynėlė reikmenims. Joje taip pat yra vandens temperatūros, srovės intensyvumo ir pan. reguliavimo rankenėlės.

Sienelė montuojama jai pritaikytoje dušo kabinoje. Ji atlieka ne tik dušo, bet ir hidromasažo funkciją, kai esant aukštam slėgiui per purkštukus purškiamos siauros vandens srovelės.

9019 10 90

Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1, 3 (c punktu) ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis ir KN kodus 9019, 9019 10 ir 9019 10 90 atitinkančiais prekių aprašymais.

Kadangi sienelėje įmontuotas maišytuvas su dušais, kurie priskirtini 8481 pozicijai, ir 6 hidromasažiniai purkštukai, kurie priskirtini 9019 pozicijai, ji laikytina kombinuota preke, kaip apibrėžta 3 bendrosios aiškinimo taisyklės b punkte.

Nors papildomų priemonių, kurios sustiprintų vandens srovę, pavyzdžiui, siurblio, nėra, masažo aparato sudedamoji dalis gali būti priskiriama 9019 pozicijai (taip pat žr. SS paaiškinimų 9019 pozicijos paaiškinimų II grupės antros pastraipos paaiškinimus).

Atsižvelgiant į sudedamųjų dalių objektyvias charakteristikas ir savybes, nė viena jų nelemia esminio sienelės požymio.

Todėl sienelė klasifikuotina kaip kiti masažo aparatai priskiriant KN kodą 9019 10 90.

---

| 31.1.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 27/3 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 27/3

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 75/2012

2012 m. sausio 30 d.

kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [„Miód z Sejneńszczyny / Łoździejszczyzny“ / „Seinų / Lazdijų krašto medus“ (SKVN)]

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. kovo 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos (1), ypač į jo 7 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą,

kadangi:

| (1) | remiantis Reglamento (EB) Nr. 510/2006 6 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa, Lenkijos ir Lietuvos paraiška įregistruoti pavadinimą „Miód z Sejneńszczyny / Łoździejszczyzny“ / „Seinų / Lazdijų krašto medus“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2); |
| --- | --- |

(1)

remiantis Reglamento (EB) Nr. 510/2006 6 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa, Lenkijos ir Lietuvos paraiška įregistruoti pavadinimą „Miód z Sejneńszczyny / Łoździejszczyzny“ / „Seinų / Lazdijų krašto medus“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2);

| (2) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnį Komisija negavo, todėl šis pavadinimas turi būti įregistruotas, |
| --- | --- |

(2)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnį Komisija negavo, todėl šis pavadinimas turi būti įregistruotas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede nurodytas pavadinimas įregistruojamas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2012 m. sausio 30 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

Dacian CIOLOȘ

Komisijos narys

---

(1)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12.

1

(2)  OL C 116, 2011 4 14, p. 15.

2

---

PRIEDAS

Sutarties I priede išvardyti žmonėms vartoti skirti žemės ūkio produktai:

1.4 klasė.   Kiti gyvūninės kilmės produktai (kiaušiniai, medus, įvairūs pieno produktai, išskyrus sviestą, ir kt.)

LENKIJA

Miód z Sejneńszczyny / Łoździejszczyzny (SKVN)

LIETUVA

Seinų / Lazdijų krašto medus (SKVN)

---

| 31.1.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 27/5 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 27/5

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 76/2012

2012 m. sausio 30 d.

kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Holsteiner Katenschinken / Holsteiner Schinken / Holsteiner Katenrauchschinken / Holsteiner Knochenschinken (SGN)]

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. kovo 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos (1), ypač į jo 7 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą,

kadangi:

| (1) | remiantis Reglamento (EB) Nr. 510/2006 6 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa, Vokietijos paraiška įregistruoti pavadinimą Holsteiner Katenschinken / Holsteiner Schinken / Holsteiner Katenrauchschinken / Holsteiner Knochenschinken paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame
   (2) leidinyje; |
| --- | --- |

(1)

remiantis Reglamento (EB) Nr. 510/2006 6 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa, Vokietijos paraiška įregistruoti pavadinimą Holsteiner Katenschinken / Holsteiner Schinken / Holsteiner Katenrauchschinken / Holsteiner Knochenschinken paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame
   (2) leidinyje;

| (2) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnį Komisija negavo, todėl šis pavadinimas turi būti įregistruotas, |
| --- | --- |

(2)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnį Komisija negavo, todėl šis pavadinimas turi būti įregistruotas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede nurodytas pavadinimas įregistruojamas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2012 m. sausio 30 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

Dacian CIOLOȘ

Komisijos narys

---

(1)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12.

1

(2)  OL C 109, 2011 4 8, p. 6.

2

---

PRIEDAS

Sutarties I priede išvardyti žmonėms vartoti skirti žemės ūkio produktai:

1.2 klasė.   Mėsos produktai (virti, sūdyti, rūkyti ir kt.)

VOKIETIJA

Holsteiner Katenschinken / Holsteiner Schinken / Holsteiner Katenrauchschinken / Holsteiner Knochenschinken (SGN)

---

| 31.1.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 27/7 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 27/7

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 77/2012

2012 m. sausio 30 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (EK) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (EK) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (EK) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2012 m. sausio 30 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | IL | 138,3 |
| MA | 58,6 |
| TN | 90,3 |
| TR | 119,7 |
| ZZ | 101,7 |
| 0707 00 05 | EG | 217,9 |
| JO | 241,9 |
| MA | 148,6 |
| TR | 180,8 |
| ZZ | 197,3 |
| 0709 91 00 | EG | 143,2 |
| ZZ | 143,2 |
| 0709 93 10 | MA | 124,4 |
| TR | 177,7 |
| ZZ | 151,1 |
| 0805 10 20 | EG | 49,6 |
| MA | 54,8 |
| TN | 58,8 |
| TR | 63,2 |
| ZZ | 56,6 |
| 0805 20 10 | IL | 185,7 |
| MA | 94,2 |
| ZZ | 140,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 61,2 |
| EG | 88,5 |
| IL | 94,5 |
| JM | 118,0 |
| KR | 91,5 |
| MA | 55,4 |
| PK | 50,1 |
| TR | 97,0 |
| ZZ | 82,0 |
| 0805 50 10 | TR | 65,8 |
| ZZ | 65,8 |
| 0808 10 80 | CA | 118,4 |
| CL | 79,0 |
| CN | 74,5 |
| US | 155,0 |
| ZZ | 106,7 |
| 0808 30 90 | CN | 46,1 |
| TR | 95,1 |
| US | 120,1 |
| ZA | 97,6 |
| ZZ | 89,7 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

IL

138,3

MA

58,6

TN

90,3

TR

119,7

ZZ

101,7

0707 00 05

EG

217,9

JO

241,9

MA

148,6

TR

180,8

ZZ

197,3

0709 91 00

EG

143,2

ZZ

143,2

0709 93 10

MA

124,4

TR

177,7

ZZ

151,1

0805 10 20

EG

49,6

MA

54,8

TN

58,8

TR

63,2

ZZ

56,6

0805 20 10

IL

185,7

MA

94,2

ZZ

140,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

61,2

EG

88,5

IL

94,5

JM

118,0

KR

91,5

MA

55,4

PK

50,1

TR

97,0

ZZ

82,0

0805 50 10

TR

65,8

ZZ

65,8

0808 10 80

CA

118,4

CL

79,0

CN

74,5

US

155,0

ZZ

106,7

0808 30 90

CN

46,1

TR

95,1

US

120,1

ZA

97,6

ZZ

89,7

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 31.1.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 27/9 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 27/9

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 78/2012

2012 m. sausio 30 d.

kuriuo iš dalies keičiamos Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 971/2011 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2011–2012 prekybos metais

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2006 m. birželio 30 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 951/2006, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 318/2006 įgyvendinimo taisykles dėl prekybos su trečiosiomis šalimis cukraus sektoriuje (2), ypač į jo 36 straipsnio 2 dalies antros pastraipos antrąjį sakinį,

kadangi:

| (1) | tipinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2011–2012 prekybos metams buvo nustatyti Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 971/2011 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 59/2012 (4); |
| --- | --- |

(1)

tipinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2011–2012 prekybos metams buvo nustatyti Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 971/2011 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 59/2012 (4);

| (2) | šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 36 straipsnį; |
| --- | --- |

(2)

šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 36 straipsnį;

| (3) | siekiant užtikrinti, kad ši priemonė būtų taikoma kuo greičiau po atnaujintų duomenų pateikimo, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo dieną, |
| --- | --- |

(3)

siekiant užtikrinti, kad ši priemonė būtų taikoma kuo greičiau po atnaujintų duomenų pateikimo, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 951/2006 36 straipsnyje išvardytiems produktams taikomos tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2011–2012 prekybos metams, numatyti Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 971/2011, yra iš dalies pakeičiami ir nurodomi šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2012 m. sausio 30 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 178, 2006 7 1, p. 24.

2

(3)  OL L 254, 2011 9 30, p. 12.

3

(4)  OL L 19, 2012 1 24, p. 15.

4

---

PRIEDAS

Iš dalies pakeisti baltojo cukraus, žaliavinio cukraus ir produktų, kurių KN kodas yra 1702 90 95, tipinių kainų ir papildomų importo muitų dydžiai, taikomi nuo 2012 m. sausio 31 d.

| (EUR) |
| --- |
| KN kodas | Tipinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto | Papildomas muitas už 100 kg neto atitinkamo produkto |
| 1701 12 10 (1) | 42,50 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 42,50 | 1,86 |
| 1701 13 10 (1) | 42,50 | 0,00 |
| 1701 13 90 (1) | 42,50 | 2,15 |
| 1701 14 10 (1) | 42,50 | 0,00 |
| 1701 14 90 (1) | 42,50 | 2,15 |
| 1701 91 00 (2) | 48,55 | 2,90 |
| 1701 99 10 (2) | 48,55 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 48,55 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,49 | 0,22 |

(EUR)

KN kodas

Tipinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto

Papildomas muitas už 100 kg neto atitinkamo produkto

1701 12 10 (1)

42,50

0,00

1701 12 90 (1)

42,50

1,86

1701 13 10 (1)

42,50

0,00

1701 13 90 (1)

42,50

2,15

1701 14 10 (1)

42,50

0,00

1701 14 90 (1)

42,50

2,15

1701 91 00 (2)

48,55

2,90

1701 99 10 (2)

48,55

0,00

1701 99 90 (2)

48,55

0,00

1702 90 95 (3)

0,49

0,22

---

(1)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo III dalyje.

(2)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo II dalyje.

(3)  Nustatoma už kiekvieną proc. sacharozės kiekio.

---

SPRENDIMAI

| 31.1.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 27/11 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 27/11

---

TARYBOS SPRENDIMAS 2012/50/BUSP

2012 m. sausio 27 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2011/72/BUSP dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų tam tikriems asmenims ir subjektams atsižvelgiant į padėtį Tunise

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 29 straipsnį,

kadangi:

| (1) | 2011 m. sausio 31 d. Taryba priėmė Sprendimą 2011/72/BUSP (1); |
| --- | --- |

(1)

2011 m. sausio 31 d. Taryba priėmė Sprendimą 2011/72/BUSP (1);

| (2) | remiantis Sprendimo 2011/72/BUSP peržiūra, ribojamųjų priemonių taikymas turėtų būti pratęstas iki 2013 m. sausio 31 d.; |
| --- | --- |

(2)

remiantis Sprendimo 2011/72/BUSP peržiūra, ribojamųjų priemonių taikymas turėtų būti pratęstas iki 2013 m. sausio 31 d.;

| (3) | Sprendimą 2011/72/BUSP reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti, |
| --- | --- |

(3)

Sprendimą 2011/72/BUSP reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo 2011/72/BUSP 5 straipsnis pakeičiamas taip:

„5 straipsnis

Šis sprendimas taikomas iki 2013 m. sausio 31 d. Jis nuolat peržiūrimas. Prireikus jis gali būti atnaujinamas ar iš dalies keičiamas, jei Taryba mano, kad jame numatyti tikslai nepasiekti.“

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2012 m. sausio 27 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

N. WAMMEN

---

(1)  OL L 28, 2011 2 2, p. 62.

1

---

| 31.1.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 27/12 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 27/12

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2011 m. kovo 23 d.

dėl valstybės pagalbos C 39/07, kurią Italija suteikė Legler S.p.A.

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 1758)

(Tekstas autentiškas tik italų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2012/51/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – Sutartis), ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

atsižvelgdama į Komisijos sprendimą pradėti Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą (1),

paraginusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas ir atsižvelgdama į tas pastabas,

kadangi:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | 2007 m. balandžio 5 d., praėjus šešiems mėnesiams nuo sanavimo pagalbos, kurią Komisija patvirtino kaip suderinamą su vidaus rinka (2), suteikimo, Italija pranešė apie Legler S.p.A. restruktūrizavimo planą. |
| --- | --- |

(1)

2007 m. balandžio 5 d., praėjus šešiems mėnesiams nuo sanavimo pagalbos, kurią Komisija patvirtino kaip suderinamą su vidaus rinka (2), suteikimo, Italija pranešė apie Legler S.p.A. restruktūrizavimo planą.

| (2) | 2007 m. rugsėjo 25 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl restruktūrizavimo plano (3). Italijos pastabos gautos 2007 m. lapkričio 30 d. |
| --- | --- |

(2)

2007 m. rugsėjo 25 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl restruktūrizavimo plano (3). Italijos pastabos gautos 2007 m. lapkričio 30 d.

| (3) | 2007 m. gruodžio 10 d. Komisija gavo vienos suinteresuotosios šalies pastabas. 2008 m. kovo 3 d. raštu ji persiuntė tas pastabas Italijai. Italija savo pastabas pateikė 2008 m. gegužės 20 d. rašte. |
| --- | --- |

(3)

2007 m. gruodžio 10 d. Komisija gavo vienos suinteresuotosios šalies pastabas. 2008 m. kovo 3 d. raštu ji persiuntė tas pastabas Italijai. Italija savo pastabas pateikė 2008 m. gegužės 20 d. rašte.

| (4) | 2008 m. liepos 23 d. Italijos valdžios institucijos atsiėmė pranešimą apie restruktūrizavimo pagalbą, nurodydamos, kad plano atsisakyta. |
| --- | --- |

(4)

2008 m. liepos 23 d. Italijos valdžios institucijos atsiėmė pranešimą apie restruktūrizavimo pagalbą, nurodydamos, kad plano atsisakyta.

| (5) | 2008 m. rugpjūčio 8 d., 2008 m. spalio 22 d., 2009 m. vasario 9 d., 2009 m. rugsėjo 4 d. ir 2010 m. kovo 17 d. raštais Komisija Italijos valdžios institucijų paprašė pateikti papildomos informacijos. Italijos valdžios institucijos į šiuos prašymus atsakė 2008 m. rugsėjo 26 d., 2008 m. gruodžio 1 d., 2009 m. birželio 3 d., 2009 m. spalio 6 d., 2010 m. vasario 24 d. ir 2010 m. balandžio 20 d. raštais. |
| --- | --- |

(5)

2008 m. rugpjūčio 8 d., 2008 m. spalio 22 d., 2009 m. vasario 9 d., 2009 m. rugsėjo 4 d. ir 2010 m. kovo 17 d. raštais Komisija Italijos valdžios institucijų paprašė pateikti papildomos informacijos. Italijos valdžios institucijos į šiuos prašymus atsakė 2008 m. rugsėjo 26 d., 2008 m. gruodžio 1 d., 2009 m. birželio 3 d., 2009 m. spalio 6 d., 2010 m. vasario 24 d. ir 2010 m. balandžio 20 d. raštais.

II.   APRAŠYMAS

II.1.   Pagalbos gavėjas

| (6) | Legler S.p.A. yra 1863 m. įsteigta Italijos tekstilės įmonių grupės patronuojančioji įmonė (toliau – Legler, grupė arba įmonė), kurią oficialios tyrimo procedūros pradėjimo metu sudarė keli juridiniai asmenys: Legler Ottana S.p.A., Legler Siniscola S.p.A. ir Legler Macomer S.p.A. Įmonei Legler S.p.A. priklausė mažiau nei pusė Legler Maroc SA akcijų ir 40 % Legler Ottana S.p.A. akcijų. Legler S.p.A. kontrolinis akcijų paketas priklausė kontroliuojančiajai įmonei Piltar Ltd (toliau – Piltar). |
| --- | --- |

(6)

Legler S.p.A. yra 1863 m. įsteigta Italijos tekstilės įmonių grupės patronuojančioji įmonė (toliau – Legler, grupė arba įmonė), kurią oficialios tyrimo procedūros pradėjimo metu sudarė keli juridiniai asmenys: Legler Ottana S.p.A., Legler Siniscola S.p.A. ir Legler Macomer S.p.A. Įmonei Legler S.p.A. priklausė mažiau nei pusė Legler Maroc SA akcijų ir 40 % Legler Ottana S.p.A. akcijų. Legler S.p.A. kontrolinis akcijų paketas priklausė kontroliuojančiajai įmonei Piltar Ltd (toliau – Piltar).

| (7) | 2007 m. Legler dirbo 1 213 (4) darbuotojų, jos gamyklos veikė Sardinijos regione – Makomere (Oristano provincija), Siniskoloje ir Otanoje (Nuoro provincija), taip pat Lombardijos regione – Ponte San Pjetre (Bergamo provincija). 2006 m. grupės apyvarta sudarė 101 mln. EUR, o 2007 m. rugsėjo mėn. – 30,9 mln. EUR. |
| --- | --- |

(7)

2007 m. Legler dirbo 1 213 (4) darbuotojų, jos gamyklos veikė Sardinijos regione – Makomere (Oristano provincija), Siniskoloje ir Otanoje (Nuoro provincija), taip pat Lombardijos regione – Ponte San Pjetre (Bergamo provincija). 2006 m. grupės apyvarta sudarė 101 mln. EUR, o 2007 m. rugsėjo mėn. – 30,9 mln. EUR.

| (8) | Pagrindinė Legler veikla buvo aukštos kokybės džinsinio audinio gamyba, šiame sektoriuje ji buvo Italijos ir Vokietijos rinkų lyderė, taip pat svarbi produkcijos tiekėja į Prancūziją ir Beniliuksą. Italijos valdžios institucijų teigimu, džinsinio audinio rinką sudaro du segmentai: gatavų drabužių (prêt-à-porter) garsių prekės ženklų segmentas (pagrindinis Legler sektorius) ir masinės rinkos gaminiai, kur daugiausia konkuruojama kainomis. Pagrindiniai Legler konkurentai buvo įsikūrę Italijoje, Graikijoje, Prancūzijoje, Tunise, Turkijoje ir Japonijoje. Su pirmaisiais sunkumais Legler susidūrė 2003 m., kai didelė gamybos dalis buvo perkelta į Aziją ar Viduržemio jūros pietinį regioną. |
| --- | --- |

(8)

Pagrindinė Legler veikla buvo aukštos kokybės džinsinio audinio gamyba, šiame sektoriuje ji buvo Italijos ir Vokietijos rinkų lyderė, taip pat svarbi produkcijos tiekėja į Prancūziją ir Beniliuksą. Italijos valdžios institucijų teigimu, džinsinio audinio rinką sudaro du segmentai: gatavų drabužių (prêt-à-porter) garsių prekės ženklų segmentas (pagrindinis Legler sektorius) ir masinės rinkos gaminiai, kur daugiausia konkuruojama kainomis. Pagrindiniai Legler konkurentai buvo įsikūrę Italijoje, Graikijoje, Prancūzijoje, Tunise, Turkijoje ir Japonijoje. Su pirmaisiais sunkumais Legler susidūrė 2003 m., kai didelė gamybos dalis buvo perkelta į Aziją ar Viduržemio jūros pietinį regioną.

| (9) | 2007 m. gegužės 30 d. Sardinijos regiono investicinės bendrovės SFIRS S.p.A. valdybos posėdyje buvo nuspręsta, kad SFIRS iš likviduojamos įmonės Intex S.p.A. už 450 000 EUR nupirks Legler S.p.A. ir Legler Siniscola S.p.A. 17 mln. EUR nominaliosios vertės skolą. |
| --- | --- |

(9)

2007 m. gegužės 30 d. Sardinijos regiono investicinės bendrovės SFIRS S.p.A. valdybos posėdyje buvo nuspręsta, kad SFIRS iš likviduojamos įmonės Intex S.p.A. už 450 000 EUR nupirks Legler S.p.A. ir Legler Siniscola S.p.A. 17 mln. EUR nominaliosios vertės skolą.

| (10) | Tame pačiame posėdyje SFIRS nusprendė 14,5 mln. EUR, t. y. dalį 17 mln. EUR Legler skolos, paversti Legler kapitalu. |
| --- | --- |

(10)

Tame pačiame posėdyje SFIRS nusprendė 14,5 mln. EUR, t. y. dalį 17 mln. EUR Legler skolos, paversti Legler kapitalu.

| (11) | 2007 m. gegužės 31 d.Legler akcininkų susirinkime SFIRS tapo Legler akcininke. Dalį Legler skolos (14,5 mln. EUR nominaliosios vertės) išmainiusi į Legler kapitalą, SFIRS įgijo 49 % paprastųjų Legler S.p.A. akcijų (ir 100 % specialiųjų akcijų (5)). 51 % akcijų liko Piltar. |
| --- | --- |

(11)

2007 m. gegužės 31 d.Legler akcininkų susirinkime SFIRS tapo Legler akcininke. Dalį Legler skolos (14,5 mln. EUR nominaliosios vertės) išmainiusi į Legler kapitalą, SFIRS įgijo 49 % paprastųjų Legler S.p.A. akcijų (ir 100 % specialiųjų akcijų (5)). 51 % akcijų liko Piltar.

| (12) | 2008 m. sausio mėn. SFIRS nusprendė atsisakyti Legler S.p.A. akcijų bei likusios Legler grupės skolos ir paskelbė kvietimą pareikšti susidomėjimą dėl bendro Legler akcinio kapitalo ir skolos įsigijimo. |
| --- | --- |

(12)

2008 m. sausio mėn. SFIRS nusprendė atsisakyti Legler S.p.A. akcijų bei likusios Legler grupės skolos ir paskelbė kvietimą pareikšti susidomėjimą dėl bendro Legler akcinio kapitalo ir skolos įsigijimo.

| (13) | Laimėjusiu pripažintas įmonės Ferratex s.r.l. (toliau – Ferratex) pasiūlymas, iš viso ji pasiūlė 2 000 001 EUR. Italijos valdžios institucijų teigimu, ši kaina atspindėjo visų SFIRS iš Legler ir jos patronuojamųjų įmonių gautinų lėšų sumos, kuri, nepriklausomo eksperto skaičiavimais, sudarė 2 mln. EUR, pridėjus simbolinę 1 EUR kainą už Legler akcinio kapitalo, kurį irgi įvertino nepriklausomas ekspertas, rinkos vertę. Pardavimas įvyko 2008 m. sausio 25 d. |
| --- | --- |

(13)

Laimėjusiu pripažintas įmonės Ferratex s.r.l. (toliau – Ferratex) pasiūlymas, iš viso ji pasiūlė 2 000 001 EUR. Italijos valdžios institucijų teigimu, ši kaina atspindėjo visų SFIRS iš Legler ir jos patronuojamųjų įmonių gautinų lėšų sumos, kuri, nepriklausomo eksperto skaičiavimais, sudarė 2 mln. EUR, pridėjus simbolinę 1 EUR kainą už Legler akcinio kapitalo, kurį irgi įvertino nepriklausomas ekspertas, rinkos vertę. Pardavimas įvyko 2008 m. sausio 25 d.

| (14) | Tačiau per laikotarpį nuo 2007 m. gruodžio mėn. iki 2008 m. rugpjūčio mėn. Legler nutraukė operacijas visose savo gamyklose ir nuo to laiko nė viena jos gamykla nebeveikė. |
| --- | --- |

(14)

Tačiau per laikotarpį nuo 2007 m. gruodžio mėn. iki 2008 m. rugpjūčio mėn. Legler nutraukė operacijas visose savo gamyklose ir nuo to laiko nė viena jos gamykla nebeveikė.

| (15) | 2008 m. liepos 23 d.Legler S.p.A. pakeitė pavadinimą į Texfer S.p.A. Jos patronuojamosios įmonės Sardinijoje taip pat buvo atitinkamai pervadintos Texfer Ottana S.p.A., Texfer Siniscola S.p.A. ir Texfer Macomer S.p.A. |
| --- | --- |

(15)

2008 m. liepos 23 d.Legler S.p.A. pakeitė pavadinimą į Texfer S.p.A. Jos patronuojamosios įmonės Sardinijoje taip pat buvo atitinkamai pervadintos Texfer Ottana S.p.A., Texfer Siniscola S.p.A. ir Texfer Macomer S.p.A.

| (16) | 2008 m. rugpjūčio 18 d. kompetentingas teismas grupės patronuojančiąją bendrovę pripažino nemokia, o 2008 m. lapkričio 13 d. jai ir jos patronuojamosioms įmonėms buvo pritaikyta kolektyvinio nemokumo procedūra, vadinama ypatingo administravimo procedūra. |
| --- | --- |

(16)

2008 m. rugpjūčio 18 d. kompetentingas teismas grupės patronuojančiąją bendrovę pripažino nemokia, o 2008 m. lapkričio 13 d. jai ir jos patronuojamosioms įmonėms buvo pritaikyta kolektyvinio nemokumo procedūra, vadinama ypatingo administravimo procedūra.

| (17) | Netrukus po to, kai Legler, suėjus terminui, negrąžino sanavimo paskolos, bankas pareikalavo vykdyti sanavimo pagalbos garantiją. Todėl 2008 m. rugsėjo 16 d. kompetentinga ministerija padengė paskolą ir palūkanas. |
| --- | --- |

(17)

Netrukus po to, kai Legler, suėjus terminui, negrąžino sanavimo paskolos, bankas pareikalavo vykdyti sanavimo pagalbos garantiją. Todėl 2008 m. rugsėjo 16 d. kompetentinga ministerija padengė paskolą ir palūkanas.

| (18) | 2010 m. spalio 21 d.Texfer S.p.A. buvo pripažinta bankrutavusia. 2010 m. lapkričio 17 ir 18 d.Texfer Ottana S.p.A., Texfer Siniscola S.p.A. ir Texfer Macomer S.p.A. irgi pripažintos bankrutavusiomis. |
| --- | --- |

(18)

2010 m. spalio 21 d.Texfer S.p.A. buvo pripažinta bankrutavusia. 2010 m. lapkričio 17 ir 18 d.Texfer Ottana S.p.A., Texfer Siniscola S.p.A. ir Texfer Macomer S.p.A. irgi pripažintos bankrutavusiomis.

| (19) | 2006 m. Legler grynasis turtas buvo - 8,6 mln. EUR, palyginti su 2005 m. dar teigiamu 17,2 mln. EUR grynuoju turtu. 2006 m. įmonė nurodė patyrusi 25,9 mln. EUR nuostolių, o 2005 m. – 28,1 mln. EUR nuostolių. 2006 m. jos apyvarta sudarė 101,4 mln. EUR, 2005 m. ji buvo 124,2 mln. EUR. 2006 m. EBIDTA sudarė - 10,9, o 2005 m. – - 0,7. Didėjo ir išlaidos palūkanoms. |
| --- | --- |

(19)

2006 m. Legler grynasis turtas buvo - 8,6 mln. EUR, palyginti su 2005 m. dar teigiamu 17,2 mln. EUR grynuoju turtu. 2006 m. įmonė nurodė patyrusi 25,9 mln. EUR nuostolių, o 2005 m. – 28,1 mln. EUR nuostolių. 2006 m. jos apyvarta sudarė 101,4 mln. EUR, 2005 m. ji buvo 124,2 mln. EUR. 2006 m. EBIDTA sudarė - 10,9, o 2005 m. – - 0,7. Didėjo ir išlaidos palūkanoms.

| (20) | 2007 m. lapkričio 30 d.Legler grynasis turtas buvo - 16,3 mln. EUR. Per 2003–2007 m. laikotarpį nuostoliai pasiekė 94,9 mln. EUR, įmonės padėtis tolydžio blogėjo, nuostoliai didėjo, o apyvarta mažėjo. |
| --- | --- |

(20)

2007 m. lapkričio 30 d.Legler grynasis turtas buvo - 16,3 mln. EUR. Per 2003–2007 m. laikotarpį nuostoliai pasiekė 94,9 mln. EUR, įmonės padėtis tolydžio blogėjo, nuostoliai didėjo, o apyvarta mažėjo.

| (21) | 2008 m. lapkričio 13 d. pagal nacionalinę teisę grupei pritaikyta kolektyvinė nemokumo procedūra, pasibaigusi bankrotu (žr. 16–18 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(21)

2008 m. lapkričio 13 d. pagal nacionalinę teisę grupei pritaikyta kolektyvinė nemokumo procedūra, pasibaigusi bankrotu (žr. 16–18 konstatuojamąsias dalis).

II.2.   Restruktūrizavimo priemonės

| (22) | Restruktūrizavimo planas, apie kurį pranešė Italija (toliau – planas), apėmė 3 metų laikotarpį (2007–2009 m.) ir tris priemones: i) 13 mln. EUR kaip vidutinės trukmės laikotarpio garantiją restruktūrizavimo laikotarpiu vietoj 6 mėnesių garantijos, kuriai duotas leidimas kaip sanavimo pagalbai (6), ii) 13,2 mln. EUR tiesioginę subsidiją, iii) 13 mln. EUR skolos išmainymą į kapitalą. Tačiau 2007 m. gegužės 31 d. SFIRS išmainė skolą į kapitalą nominaliąja 14,5 mln. EUR suma. |
| --- | --- |

(22)

Restruktūrizavimo planas, apie kurį pranešė Italija (toliau – planas), apėmė 3 metų laikotarpį (2007–2009 m.) ir tris priemones: i) 13 mln. EUR kaip vidutinės trukmės laikotarpio garantiją restruktūrizavimo laikotarpiu vietoj 6 mėnesių garantijos, kuriai duotas leidimas kaip sanavimo pagalbai (6), ii) 13,2 mln. EUR tiesioginę subsidiją, iii) 13 mln. EUR skolos išmainymą į kapitalą. Tačiau 2007 m. gegužės 31 d. SFIRS išmainė skolą į kapitalą nominaliąja 14,5 mln. EUR suma.

| (23) | Nors Italijos valdžios institucijos pateikė 2007–2009 m. restruktūrizavimo planą, jos teigė, kad faktiškai restruktūrizavimas vyktų nuo 2007 m. birželio 1 d. iki 2012 m. pabaigos. Vieninteliai duomenys, pateikti siekiant grafikais pavaizduoti įmonės restruktūrizavimo eigą nuo 2009 iki 2012 m., buvo pinigų srautai ir naujai įsteigtos įmonės (Newco) įsipareigojimų istorija. |
| --- | --- |

(23)

Nors Italijos valdžios institucijos pateikė 2007–2009 m. restruktūrizavimo planą, jos teigė, kad faktiškai restruktūrizavimas vyktų nuo 2007 m. birželio 1 d. iki 2012 m. pabaigos. Vieninteliai duomenys, pateikti siekiant grafikais pavaizduoti įmonės restruktūrizavimo eigą nuo 2009 iki 2012 m., buvo pinigų srautai ir naujai įsteigtos įmonės (Newco) įsipareigojimų istorija.

| (24) | Per šį ilgesnį laikotarpį bendros naujos įmonės įsteigimo sąnaudos nuo Legler S.p.A. ir Sardinijoje esančių jos patronuojamųjų bendrovių sujungimo sudarė 106,2 mln. EUR, įskaitant 86,7 mln. EUR už plataus masto grupės reorganizavimą, o likutis būtų buvęs panaudotas kapitalui atkurti ir nuostoliams padengti. |
| --- | --- |

(24)

Per šį ilgesnį laikotarpį bendros naujos įmonės įsteigimo sąnaudos nuo Legler S.p.A. ir Sardinijoje esančių jos patronuojamųjų bendrovių sujungimo sudarė 106,2 mln. EUR, įskaitant 86,7 mln. EUR už plataus masto grupės reorganizavimą, o likutis būtų buvęs panaudotas kapitalui atkurti ir nuostoliams padengti.

| (25) | Naujai įsteigtos įmonės veikla daugiausia būtų susijusi su įprasta, pagrindine įmonės veikla, t. y. aukštos kokybės džinsinio audinio gamyba, o kitos dvi gamybos linijos (velveto ir lygių medvilninių audinių) būtų panaikintos. Grupės geografinė veiklos vieta apimtų tik dvi gamyklas (Siniskoloje ir Otanoje) tame pačiame regione. Likęs turtas būtų parduotas, kad Legler galėtų įnešti savo įnašą ir sumažintų energijos išteklių, transporto ir personalo sąnaudas. Gamykla Makomere nebuvo įtraukta į planą (7). |
| --- | --- |

(25)

Naujai įsteigtos įmonės veikla daugiausia būtų susijusi su įprasta, pagrindine įmonės veikla, t. y. aukštos kokybės džinsinio audinio gamyba, o kitos dvi gamybos linijos (velveto ir lygių medvilninių audinių) būtų panaikintos. Grupės geografinė veiklos vieta apimtų tik dvi gamyklas (Siniskoloje ir Otanoje) tame pačiame regione. Likęs turtas būtų parduotas, kad Legler galėtų įnešti savo įnašą ir sumažintų energijos išteklių, transporto ir personalo sąnaudas. Gamykla Makomere nebuvo įtraukta į planą (7).

| (26) | Plane taip pat kartu su SFIRS numatytas naujas akcininkas ir nurodytas poreikis gauti kredito linijas iš privačių šaltinių, kad būtų galima įgyvendinti reorganizavimo procesą. |
| --- | --- |

(26)

Plane taip pat kartu su SFIRS numatytas naujas akcininkas ir nurodytas poreikis gauti kredito linijas iš privačių šaltinių, kad būtų galima įgyvendinti reorganizavimo procesą.

II.3.   Pagrindas pradėti procedūrą

| (27) | Savo sprendime pradėti procedūrą Komisija abejojo, ar skolos išmainymas į kapitalą neturėjo valstybės pagalbos elementų. Komisijai kilo abejonių, ar aprašytomis aplinkybėmis privatus investuotojas būtų sutikęs skolą išmainyti į įmonės akcijas, tuo labiau kad buvo aišku, jog įmonė kelis mėnesius buvo sustabdžiusi dalį veiklos, o Italijos valdžios institucijos Komisijai nepateikė jokio tokį faktą paneigiančio scenarijaus, kuris patvirtintų SFIRS prielaidą, kad investavimas į Legler ir jos restruktūrizavimo sąnaudų padengimas sąnaudų požiūriu yra efektyvesnis nei grupės likvidavimas. |
| --- | --- |

(27)

Savo sprendime pradėti procedūrą Komisija abejojo, ar skolos išmainymas į kapitalą neturėjo valstybės pagalbos elementų. Komisijai kilo abejonių, ar aprašytomis aplinkybėmis privatus investuotojas būtų sutikęs skolą išmainyti į įmonės akcijas, tuo labiau kad buvo aišku, jog įmonė kelis mėnesius buvo sustabdžiusi dalį veiklos, o Italijos valdžios institucijos Komisijai nepateikė jokio tokį faktą paneigiančio scenarijaus, kuris patvirtintų SFIRS prielaidą, kad investavimas į Legler ir jos restruktūrizavimo sąnaudų padengimas sąnaudų požiūriu yra efektyvesnis nei grupės likvidavimas.

| (28) | Kalbant apie pagalbos suderinamumą su vidaus rinka remiantis Bendrijos gairėmis dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti
   (8) (toliau – Sanavimo ir restruktūrizavimo gairės), Komisija pirmiausia iškėlė klausimą, ar Legler problemas galėjo išspręsti kontrolinį akcijų paketą turinti Piltar ir ar grupėje buvo nepagrįstai paskirstytos sąnaudos. |
| --- | --- |

(28)

Kalbant apie pagalbos suderinamumą su vidaus rinka remiantis Bendrijos gairėmis dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti
   (8) (toliau – Sanavimo ir restruktūrizavimo gairės), Komisija pirmiausia iškėlė klausimą, ar Legler problemas galėjo išspręsti kontrolinį akcijų paketą turinti Piltar ir ar grupėje buvo nepagrįstai paskirstytos sąnaudos.

| (29) | Antra, Komisijai kilo abejonių, ar įgyvendinus planą bus galima atkurti ilgalaikį įmonės gyvybingumą, nes planuojamas turto ir gamybos linijų atsisakymas atrodė gana neapibrėžtas, o daugelius prielaidų dėl būsimų veiklos sąlygų, atsižvelgiant į Legler gamybos sustabdymą, – nerealios. Komisija taip pat abejojo, ar siūlomos kompensavimo priemonės yra realios ir neperžengia gyvybingumui atkurti būtinų priemonių, kad pakako nuosavo įnašo dydžio ir kad buvo laikytasi vienintelį kartą teikiamos pagalbos principo. |
| --- | --- |

(29)

Antra, Komisijai kilo abejonių, ar įgyvendinus planą bus galima atkurti ilgalaikį įmonės gyvybingumą, nes planuojamas turto ir gamybos linijų atsisakymas atrodė gana neapibrėžtas, o daugelius prielaidų dėl būsimų veiklos sąlygų, atsižvelgiant į Legler gamybos sustabdymą, – nerealios. Komisija taip pat abejojo, ar siūlomos kompensavimo priemonės yra realios ir neperžengia gyvybingumui atkurti būtinų priemonių, kad pakako nuosavo įnašo dydžio ir kad buvo laikytasi vienintelį kartą teikiamos pagalbos principo.

| (30) | Galiausiai Komisija paprašė Italijos valdžios institucijų pateikti informacijos dėl iškilusių abejonių (SFIRS kredito kilmę, išsamią informaciją apie Piltar ir sąnaudų paskirstymą grupėje, kompensacines priemones, faktinę tikimybę, kad Legler susiras naują akcininką, ir galimybę gauti Legler reorganizavimui būtiną privatų finansavimą). |
| --- | --- |

(30)

Galiausiai Komisija paprašė Italijos valdžios institucijų pateikti informacijos dėl iškilusių abejonių (SFIRS kredito kilmę, išsamią informaciją apie Piltar ir sąnaudų paskirstymą grupėje, kompensacines priemones, faktinę tikimybę, kad Legler susiras naują akcininką, ir galimybę gauti Legler reorganizavimui būtiną privatų finansavimą).

III.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (31) | 2007 m. gruodžio 14 d. raštu viena suinteresuotoji šalis pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą. Trečioji šalis teigė, kad aptariamomis priemonėmis būtų iškreipta konkurencija, ir pažymėjo, kad sektoriuje yra daug perteklinių pajėgumų. Trečioji šalis pateikė pasaulinius džinsinio audinio gamybos pajėgumų 2006 m. duomenis, iš kurių matyti, kad pasaulyje perteklinė gamyba sudaro 27 %. |
| --- | --- |

(31)

2007 m. gruodžio 14 d. raštu viena suinteresuotoji šalis pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą. Trečioji šalis teigė, kad aptariamomis priemonėmis būtų iškreipta konkurencija, ir pažymėjo, kad sektoriuje yra daug perteklinių pajėgumų. Trečioji šalis pateikė pasaulinius džinsinio audinio gamybos pajėgumų 2006 m. duomenis, iš kurių matyti, kad pasaulyje perteklinė gamyba sudaro 27 %.

IV.   ITALIJOS PASTABOS

| (32) | Pirmiausia, Italijos valdžios institucijos paaiškino, kaip SFIRS tapo Legler kontrolinio akcijų paketo savininke. 2007 m. kovo mėn. SFIRS iš likviduojamos įmonės Intex S. p. A. už 450 000 EUR nupirko Legler S. p. A. ir Legler Siniscola S.p.A. skolą. 2007 m. gegužės 31 d. SFIRS dalį šios skolos, kurios nominalioji vertė sudarė 14,5 mln. EUR, išmainė į Legler kapitalą ir taip įgijo 49 % Legler paprastųjų akcijų (Piltar liko 51 %) ir 100 % specialiųjų akcijų (9). |
| --- | --- |

(32)

Pirmiausia, Italijos valdžios institucijos paaiškino, kaip SFIRS tapo Legler kontrolinio akcijų paketo savininke. 2007 m. kovo mėn. SFIRS iš likviduojamos įmonės Intex S. p. A. už 450 000 EUR nupirko Legler S. p. A. ir Legler Siniscola S.p.A. skolą. 2007 m. gegužės 31 d. SFIRS dalį šios skolos, kurios nominalioji vertė sudarė 14,5 mln. EUR, išmainė į Legler kapitalą ir taip įgijo 49 % Legler paprastųjų akcijų (Piltar liko 51 %) ir 100 % specialiųjų akcijų (9).

| (33) | Antra, Italijos valdžios institucijos paaiškino, kad Piltar buvo paprasčiausia fizinių asmenų kontroliuojama priemonė. Ji įsteigta tik siekiant įsigyti Legler akcijų ir nevykdė jokios kitos verslo veiklos. Italijos valdžios institucijos pridūrė, kad Piltar seniai deklaravo neplanuojanti remti įmonės finansiškai ir ketino pamažu atsisakyti grupės akcijų paketo. Taigi atrodo, kad kartu su 49 % akcijų SFIRS taip pat įgijo teisę nusipirkti likusius 51 % paprastųjų Legler akcijų. |
| --- | --- |

(33)

Antra, Italijos valdžios institucijos paaiškino, kad Piltar buvo paprasčiausia fizinių asmenų kontroliuojama priemonė. Ji įsteigta tik siekiant įsigyti Legler akcijų ir nevykdė jokios kitos verslo veiklos. Italijos valdžios institucijos pridūrė, kad Piltar seniai deklaravo neplanuojanti remti įmonės finansiškai ir ketino pamažu atsisakyti grupės akcijų paketo. Taigi atrodo, kad kartu su 49 % akcijų SFIRS taip pat įgijo teisę nusipirkti likusius 51 % paprastųjų Legler akcijų.

| (34) | Trečia, Italijos valdžios institucijos pateikė informacijos apie kompensacines priemones. |
| --- | --- |

(34)

Trečia, Italijos valdžios institucijos pateikė informacijos apie kompensacines priemones.

| (35) | Ketvirta, Italija nurodė, kad rinkos segmentai, kuriems skirtas Legler restruktūrizavimo planas finansiniam gyvybingumui atkurti, aprašytas 25 konstatuojamojoje dalyje, rodė daug žadančias tendencijas. Italijos valdžios institucijos taip pat paminėjo įmonės ketinimą gauti privataus kredito linijas ir rasti naują akcininką plano daliai finansuoti, taip pat nurodė, kad šiuo tikslu jau imtasi veiksmų. |
| --- | --- |

(35)

Ketvirta, Italija nurodė, kad rinkos segmentai, kuriems skirtas Legler restruktūrizavimo planas finansiniam gyvybingumui atkurti, aprašytas 25 konstatuojamojoje dalyje, rodė daug žadančias tendencijas. Italijos valdžios institucijos taip pat paminėjo įmonės ketinimą gauti privataus kredito linijas ir rasti naują akcininką plano daliai finansuoti, taip pat nurodė, kad šiuo tikslu jau imtasi veiksmų.

| (36) | Toliau, atsakydamos į trečiosios šalies pastabas, Italijos valdžios institucijos pažymėjo, kad Legler rinkos dalis 2006 m. sudarė tik 0,27 % Jos pridūrė, kad kaip kompensacinė priemonė plane buvo numatyta, palyginti su 2006 m., 22 % sumažinti įmonės pajėgumus ir 40 % – palyginti su 2005 m. Todėl jos manė, kad pagalba neiškreiptų konkurencijos tiek, kad prieštarautų bendrajam interesui. |
| --- | --- |

(36)

Toliau, atsakydamos į trečiosios šalies pastabas, Italijos valdžios institucijos pažymėjo, kad Legler rinkos dalis 2006 m. sudarė tik 0,27 % Jos pridūrė, kad kaip kompensacinė priemonė plane buvo numatyta, palyginti su 2006 m., 22 % sumažinti įmonės pajėgumus ir 40 % – palyginti su 2005 m. Todėl jos manė, kad pagalba neiškreiptų konkurencijos tiek, kad prieštarautų bendrajam interesui.

| (37) | Savo pastabose, pateiktose atsiėmus restruktūrizavimo planą, Italijos valdžios institucijos teigė, kad skolos išmainymas į kapitalą nereikštų valstybės pagalbos pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, nes SFIRS veikė pagal rinkos ekonomikos investuotojo principą. Italijos valdžios institucijų teigimu, privatus investuotojas būtų pasielgęs taip pat, kad išvengtų bankroto ir veiksmingiausiai atgautų bent dalį kredito, t. y. paverstų jį kapitalu ir restruktūrizuotų įmonę kartu su nauju privačiu investuotoju ir nauja kredito linija. |
| --- | --- |

(37)

Savo pastabose, pateiktose atsiėmus restruktūrizavimo planą, Italijos valdžios institucijos teigė, kad skolos išmainymas į kapitalą nereikštų valstybės pagalbos pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, nes SFIRS veikė pagal rinkos ekonomikos investuotojo principą. Italijos valdžios institucijų teigimu, privatus investuotojas būtų pasielgęs taip pat, kad išvengtų bankroto ir veiksmingiausiai atgautų bent dalį kredito, t. y. paverstų jį kapitalu ir restruktūrizuotų įmonę kartu su nauju privačiu investuotoju ir nauja kredito linija.

V.   VERTINIMAS

| (38) | Atitinkama valstybė narė pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (10) 8 straipsnio 1 dalį gali atsiimti pranešimą, kaip apibrėžta 2 straipsnyje, prieš Komisijai priimant sprendimą pagal 4 arba 7 straipsnius. |
| --- | --- |

(38)

Atitinkama valstybė narė pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (10) 8 straipsnio 1 dalį gali atsiimti pranešimą, kaip apibrėžta 2 straipsnyje, prieš Komisijai priimant sprendimą pagal 4 arba 7 straipsnius.

| (39) | Tokiu atveju Komisija užbaigia oficialią tyrimo procedūrą pagal to paties reglamento 8 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(39)

Tokiu atveju Komisija užbaigia oficialią tyrimo procedūrą pagal to paties reglamento 8 straipsnio 2 dalį.

| (40) | Komisija pažymi, kad Italija neskyrė planuotos 13,2 mln. EUR tiesioginės išmokos ir šio pagalbos projekto nebetęs. Kadangi restruktūrizavimo planas atsiimtas, dėl šios priemonės pradėta oficiali tyrimo procedūra netenka prasmės. |
| --- | --- |

(40)

Komisija pažymi, kad Italija neskyrė planuotos 13,2 mln. EUR tiesioginės išmokos ir šio pagalbos projekto nebetęs. Kadangi restruktūrizavimo planas atsiimtas, dėl šios priemonės pradėta oficiali tyrimo procedūra netenka prasmės.

| (41) | Kadangi Italija neteisėtai įgyvendino kitas dvi priemones, apie kurias buvo pranešta, kad užbaigtų oficialią tyrimo procedūrą, Komisija privalo nustatyti, ar jos reiškia valstybės pagalbą pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, o jeigu taip, ar ši pagalba suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(41)

Kadangi Italija neteisėtai įgyvendino kitas dvi priemones, apie kurias buvo pranešta, kad užbaigtų oficialią tyrimo procedūrą, Komisija privalo nustatyti, ar jos reiškia valstybės pagalbą pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, o jeigu taip, ar ši pagalba suderinama su vidaus rinka.

| (42) | Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatyta, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(42)

Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatyta, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (43) | Jeigu valstybės pagalbą, kaip ji apibrėžta 107 straipsnio 1 dalyje, numatoma teikti arba ji suteikta sunkumų patiriančiai įmonei, šios pagalbos suderinamumas turi būti vertinamas pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires. Todėl pagalba, remiantis Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktu, gali būti laikoma suderinama, jeigu paisoma Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse nustatytų sąlygų. |
| --- | --- |

(43)

Jeigu valstybės pagalbą, kaip ji apibrėžta 107 straipsnio 1 dalyje, numatoma teikti arba ji suteikta sunkumų patiriančiai įmonei, šios pagalbos suderinamumas turi būti vertinamas pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires. Todėl pagalba, remiantis Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktu, gali būti laikoma suderinama, jeigu paisoma Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse nustatytų sąlygų.

V.1.   Pagalbos buvimas

| (44) | 13 mln. EUR sanavimo pagalbos garantija nebuvo nutraukta pasibaigus šešių mėnesių laikotarpiui, kuriam ją patvirtino Komisija, ir liko galioti atsiėmus pranešimą apie planą (žr. 17 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(44)

13 mln. EUR sanavimo pagalbos garantija nebuvo nutraukta pasibaigus šešių mėnesių laikotarpiui, kuriam ją patvirtino Komisija, ir liko galioti atsiėmus pranešimą apie planą (žr. 17 konstatuojamąją dalį).

| (45) | Apie sanavimo pagalbos garantijos pratęsimą buvo pranešta kaip apie iš kompetentingos ministerijos, finansuojamos iš valstybės biudžeto, išteklių suteiktą priemonę. Taigi ji buvo suteikta iš valstybės išteklių, todėl priskiriama valstybei. Garantija suteikiamas atrankinis pranašumas, nes dėl jos Legler įgijo galimybę gauti finansinius išteklius, kurių, atsižvelgiant į įmonės finansinę padėtį, kitu atveju nebūtų gavusi. Taigi dėl garantijos Legler neturėjo patirti išlaidų, kurias kitu atveju būtų patyrusi. Be to, kadangi Legler įgyvendino restruktūrizavimo procesą, po kurio siekė atnaujinti gamybą, pagalba galėjo iškreipti konkurenciją vidaus rinkoje ir turėti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. Iškreipiamą priemonės pobūdį pabrėžė trečioji šalis, taip pat pažymėjusi, kad sektoriuje esama perteklinių gamybos pajėgumų. |
| --- | --- |

(45)

Apie sanavimo pagalbos garantijos pratęsimą buvo pranešta kaip apie iš kompetentingos ministerijos, finansuojamos iš valstybės biudžeto, išteklių suteiktą priemonę. Taigi ji buvo suteikta iš valstybės išteklių, todėl priskiriama valstybei. Garantija suteikiamas atrankinis pranašumas, nes dėl jos Legler įgijo galimybę gauti finansinius išteklius, kurių, atsižvelgiant į įmonės finansinę padėtį, kitu atveju nebūtų gavusi. Taigi dėl garantijos Legler neturėjo patirti išlaidų, kurias kitu atveju būtų patyrusi. Be to, kadangi Legler įgyvendino restruktūrizavimo procesą, po kurio siekė atnaujinti gamybą, pagalba galėjo iškreipti konkurenciją vidaus rinkoje ir turėti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. Iškreipiamą priemonės pobūdį pabrėžė trečioji šalis, taip pat pažymėjusi, kad sektoriuje esama perteklinių gamybos pajėgumų.

| (46) | Todėl Komisija mano, kad sanavimo pagalbos garantijos, kuri yra ir restruktūrizavimo priemonė, pratęsimas reiškia valstybės pagalbą pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(46)

Todėl Komisija mano, kad sanavimo pagalbos garantijos, kuri yra ir restruktūrizavimo priemonė, pratęsimas reiškia valstybės pagalbą pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

| (47) | Nustatydama pagalbos sumą, Komisija primena Garantijų pranešimo (11) 4.1 punkto a papunktį, kuriame nurodyta, kad „finansinių sunkumų turinčioms įmonėms rinkos garantas, jeigu toks yra, garantijos suteikimo metu turėtų taikyti didelę priemoką dėl tikėtino įsipareigojimų nevykdymo lygio. Jeigu tikimybė, kad paskolos gavėjas nesugebės grąžinti paskolos, tampa ypač didelė, tokia rinkos norma gali nebeegzistuoti, o išimtiniais atvejais garantijos pagalbos elementas gali pasirodyti esąs toks didelis, kaip suma, kurią iš tikrųjų padengia minėta garantija“. |
| --- | --- |

(47)

Nustatydama pagalbos sumą, Komisija primena Garantijų pranešimo (11) 4.1 punkto a papunktį, kuriame nurodyta, kad „finansinių sunkumų turinčioms įmonėms rinkos garantas, jeigu toks yra, garantijos suteikimo metu turėtų taikyti didelę priemoką dėl tikėtino įsipareigojimų nevykdymo lygio. Jeigu tikimybė, kad paskolos gavėjas nesugebės grąžinti paskolos, tampa ypač didelė, tokia rinkos norma gali nebeegzistuoti, o išimtiniais atvejais garantijos pagalbos elementas gali pasirodyti esąs toks didelis, kaip suma, kurią iš tikrųjų padengia minėta garantija“.

| (48) | Atsižvelgdama į sunkią Legler finansinę padėtį garantijos suteikimo laikotarpiu (didėjantys nuostoliai, mažėjanti apyvarta ir neigiamas grynasis turtas, kaip aprašyta 19–21 ir 52 konstatuojamosiose dalyse), Komisija mano, kad buvo labai mažai tikėtina, jog įmonė būtų galėjusi gauti banko paskolą rinkoje be valstybės įsikišimo; todėl Komisija daro išvadą, kad pagalbos suma atitinka visos paskolos sumą (12). |
| --- | --- |

(48)

Atsižvelgdama į sunkią Legler finansinę padėtį garantijos suteikimo laikotarpiu (didėjantys nuostoliai, mažėjanti apyvarta ir neigiamas grynasis turtas, kaip aprašyta 19–21 ir 52 konstatuojamosiose dalyse), Komisija mano, kad buvo labai mažai tikėtina, jog įmonė būtų galėjusi gauti banko paskolą rinkoje be valstybės įsikišimo; todėl Komisija daro išvadą, kad pagalbos suma atitinka visos paskolos sumą (12).

| (49) | Komisija pažymi, kad apsikeitimo sandorį įvykdė SFIRS, viešoji įmonė, kurios pagrindinis akcininkas, Sardinijos regionas, jos sprendimams daro lemiamą įtaką (13). Italija niekada neneigė šio fakto. Todėl Komisija daro išvadą, kad nagrinėjama priemonė yra priskirtina valstybei ir buvo suteikta iš valstybės išteklių. Ši priemonė taip pat yra atrankinė, nes yra palanki vienai įmonei Legler. Be to, kadangi Legler buvo restruktūrizuojama siekiant atnaujinti gamybą, pagalba galėjo iškreipti konkurenciją vidaus rinkoje ir paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. Galimą iškreipiamą priemonės poveikį savo pastabose taip pat pabrėžė trečioji šalis, kartu ji pažymėjo, kad sektoriuje esama perteklinių gamybos pajėgumų. |
| --- | --- |

(49)

Komisija pažymi, kad apsikeitimo sandorį įvykdė SFIRS, viešoji įmonė, kurios pagrindinis akcininkas, Sardinijos regionas, jos sprendimams daro lemiamą įtaką (13). Italija niekada neneigė šio fakto. Todėl Komisija daro išvadą, kad nagrinėjama priemonė yra priskirtina valstybei ir buvo suteikta iš valstybės išteklių. Ši priemonė taip pat yra atrankinė, nes yra palanki vienai įmonei Legler. Be to, kadangi Legler buvo restruktūrizuojama siekiant atnaujinti gamybą, pagalba galėjo iškreipti konkurenciją vidaus rinkoje ir paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. Galimą iškreipiamą priemonės poveikį savo pastabose taip pat pabrėžė trečioji šalis, kartu ji pažymėjo, kad sektoriuje esama perteklinių gamybos pajėgumų.

| (50) | Savo atsakyme Italija teigė, kad nagrinėjama priemone Legler nesuteikiamas pranašumas, nes, jos nuomone, buvo veikiama pagal rinkos ekonomikos investuotojo principą. |
| --- | --- |

(50)

Savo atsakyme Italija teigė, kad nagrinėjama priemone Legler nesuteikiamas pranašumas, nes, jos nuomone, buvo veikiama pagal rinkos ekonomikos investuotojo principą.

| (51) | Pagal nusistovėjusią teismo praktiką (14), siekiant nustatyti, ar Legler valstybės ištekliais buvo suteiktas koks nors pranašumas, reikia išnagrinėti, ar panašiomis aplinkybėmis privatus investuotojas, turintis panašias kaip SFIRS savybes, būtų norėjęs panašiai išmainyti skolą į kapitalą, atsižvelgiant į turimą informaciją ir sandorio įvykdymo dieną numatomus įvykius. |
| --- | --- |

(51)

Pagal nusistovėjusią teismo praktiką (14), siekiant nustatyti, ar Legler valstybės ištekliais buvo suteiktas koks nors pranašumas, reikia išnagrinėti, ar panašiomis aplinkybėmis privatus investuotojas, turintis panašias kaip SFIRS savybes, būtų norėjęs panašiai išmainyti skolą į kapitalą, atsižvelgiant į turimą informaciją ir sandorio įvykdymo dieną numatomus įvykius.

| (52) | Pirma, atsižvelgdama į Legler finansines ataskaitas, Komisija pažymi, kad 2007 m. įmonės kapitalas buvo 1,8 mln. EUR ir - 16,2 mln. EUR neigiamas grynasis turtas; 2003–2007 m. nuostoliai pasiekė 94,9 mln. EUR ir įmonės padėtis aiškiai prastėjo, nuostoliai didėjo, o apyvarta mažėjo. |
| --- | --- |

(52)

Pirma, atsižvelgdama į Legler finansines ataskaitas, Komisija pažymi, kad 2007 m. įmonės kapitalas buvo 1,8 mln. EUR ir - 16,2 mln. EUR neigiamas grynasis turtas; 2003–2007 m. nuostoliai pasiekė 94,9 mln. EUR ir įmonės padėtis aiškiai prastėjo, nuostoliai didėjo, o apyvarta mažėjo.

| (53) | Komisija taip pat pažymi, kad, nepaisant minėtos kritinės padėties, SFIRS neatliko išsamios sandorio sąnaudų ir naudos analizės bei grėsmių vertinimo. Iš tikrųjų Italijos valdžios institucijos, nepaisydamos daugelio Komisijos prašymų šiuo klausimu, niekada nepateikė motyvuoto scenarijaus, įrodančio, kad SFIRS pasirinkimas buvo geresnis nei Legler likvidavimo scenarijus. |
| --- | --- |

(53)

Komisija taip pat pažymi, kad, nepaisant minėtos kritinės padėties, SFIRS neatliko išsamios sandorio sąnaudų ir naudos analizės bei grėsmių vertinimo. Iš tikrųjų Italijos valdžios institucijos, nepaisydamos daugelio Komisijos prašymų šiuo klausimu, niekada nepateikė motyvuoto scenarijaus, įrodančio, kad SFIRS pasirinkimas buvo geresnis nei Legler likvidavimo scenarijus.

| (54) | Panašias pastabas savo ataskaitoje (15), paskelbtoje ištyrus SFIRS veiklą, pateikė Italijos bankas. Ataskaitoje SFIRS elgesys supeiktas dėl jos anksčiau atlikto skolos išmainymo į kapitalą analizės neišsamumo ir dėl susijusio prieštaringo sprendimo „investuoti“ neturint konkrečių atgaivinimo planų. |
| --- | --- |

(54)

Panašias pastabas savo ataskaitoje (15), paskelbtoje ištyrus SFIRS veiklą, pateikė Italijos bankas. Ataskaitoje SFIRS elgesys supeiktas dėl jos anksčiau atlikto skolos išmainymo į kapitalą analizės neišsamumo ir dėl susijusio prieštaringo sprendimo „investuoti“ neturint konkrečių atgaivinimo planų.

| (55) | Nepaisant tokio vertinimo, įmonės padėtis buvo tokia, kad joks protingas privatus investuotojas, veikiantis rinkos ekonomikos sąlygomis, nebūtų sudaręs panašaus sandorio. |
| --- | --- |

(55)

Nepaisant tokio vertinimo, įmonės padėtis buvo tokia, kad joks protingas privatus investuotojas, veikiantis rinkos ekonomikos sąlygomis, nebūtų sudaręs panašaus sandorio.

| (56) | Šia prasme Komisija taip pat pažymi, kad restruktūrizavimo plano, apie kurį įmonė pranešė, negalima laikyti realiu įmonės ateities veiklos rezultatų prognozavimo pagrindu. Vien tai, kad planas apėmė ne visą restruktūrizavimo laikotarpį, o tik jo dalį ir jame nebuvo pateikta jokios informacijos apie paskesnę restruktūrizavimo eigą (žr. 23 konstatuojamąją dalį), aiškiai rodo, kad dėl tokio informacijos trūkumo bet koks investuotojas būtų atgrasytas nuo nagrinėjamo sandorio sudarymo. |
| --- | --- |

(56)

Šia prasme Komisija taip pat pažymi, kad restruktūrizavimo plano, apie kurį įmonė pranešė, negalima laikyti realiu įmonės ateities veiklos rezultatų prognozavimo pagrindu. Vien tai, kad planas apėmė ne visą restruktūrizavimo laikotarpį, o tik jo dalį ir jame nebuvo pateikta jokios informacijos apie paskesnę restruktūrizavimo eigą (žr. 23 konstatuojamąją dalį), aiškiai rodo, kad dėl tokio informacijos trūkumo bet koks investuotojas būtų atgrasytas nuo nagrinėjamo sandorio sudarymo.

| (57) | Antra, vertinant realias SFIRS galimybes atgauti iš Legler skolą ją išmainant į kapitalą ir taip tampant jos akcininke, reikia pasakyti, kad iš tikro tai susilpnino jos, kaip pirmumo teisę turėjusio kreditoriaus, padėtį. |
| --- | --- |

(57)

Antra, vertinant realias SFIRS galimybes atgauti iš Legler skolą ją išmainant į kapitalą ir taip tampant jos akcininke, reikia pasakyti, kad iš tikro tai susilpnino jos, kaip pirmumo teisę turėjusio kreditoriaus, padėtį.

| (58) | SFIRS kapitalo investavimo vertė ir būsimos perspektyvos skolos išmainymo į kapitalą momentu atrodė pernelyg ribotos, kad kompensuotų pirmiau aprašytas grėsmes, ypač turint omenyje kritinę įmonės finansinę padėtį. Tai aiškiai pabrėžiama atliktame nepriklausomame įmonės vertinime, kuriame ji simboliškai įvertinta 1 EUR. |
| --- | --- |

(58)

SFIRS kapitalo investavimo vertė ir būsimos perspektyvos skolos išmainymo į kapitalą momentu atrodė pernelyg ribotos, kad kompensuotų pirmiau aprašytas grėsmes, ypač turint omenyje kritinę įmonės finansinę padėtį. Tai aiškiai pabrėžiama atliktame nepriklausomame įmonės vertinime, kuriame ji simboliškai įvertinta 1 EUR.

| (59) | Iš to, kas nurodyta pirmiau, galima daryti išvadą, kad, išmainydama skolą į kapitalą, SFIRS nesielgė kaip privatus investuotojas, veikiantis įprastomis rinkos sąlygomis. Privatus investuotojas nebūtų sudaręs tokio sandorio nesant patikimo ir realaus išankstinio vertinimo, rodančio, kad, užuot likus pirmumo teisę turinčiu įmonės kreditoriumi, sąnaudų požiūriu būtų efektyviau skolą išmainyti į kapitalą. |
| --- | --- |

(59)

Iš to, kas nurodyta pirmiau, galima daryti išvadą, kad, išmainydama skolą į kapitalą, SFIRS nesielgė kaip privatus investuotojas, veikiantis įprastomis rinkos sąlygomis. Privatus investuotojas nebūtų sudaręs tokio sandorio nesant patikimo ir realaus išankstinio vertinimo, rodančio, kad, užuot likus pirmumo teisę turinčiu įmonės kreditoriumi, sąnaudų požiūriu būtų efektyviau skolą išmainyti į kapitalą.

| (60) | Taigi, išmainydama skolą į kapitalą, SFIRS suteikė Legler pranašumą. |
| --- | --- |

(60)

Taigi, išmainydama skolą į kapitalą, SFIRS suteikė Legler pranašumą.

| (61) | Iš visų nurodytų aplinkybių darytina išvada, kad skolos išmainymas į kapitalą reiškia valstybės pagalbą pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(61)

Iš visų nurodytų aplinkybių darytina išvada, kad skolos išmainymas į kapitalą reiškia valstybės pagalbą pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

| (62) | Dėl pagalbos sumos apskaičiavimo reikėtų pažymėti, kad valstybės pagalbos sumą sudaro tik pagalba, suteikta valstybės ištekliais. Pagalbos suma apskaičiuojama pagal skolos, kurią SFIRS išmainė į Legler kapitalą, rinkos vertę. Taigi, jeigu bendroji nominali Legler skolos SFIRS vertė buvo 17 mln. EUR, o dieną prieš apsikeitimo sandorį jos rinkos vertė buvo 450 000 EUR, sandorio, pagal kurį SFIRS 85,3 % viso savo kredito, t. y. 14,5 mln. EUR nominaliosios vertės, pavertė kapitalu, rinkos vertė buvo 383 850 EUR (t. y. sudarė 85,3 % 450 000 EUR sumos). Todėl valstybės ištekliais suteikta nauda sudarė 383 850 EUR. Kita vertus, pakeisto kredito nominaliąją vertę negalima laikyti nauda tik apskaitos požiūriu. |
| --- | --- |

(62)

Dėl pagalbos sumos apskaičiavimo reikėtų pažymėti, kad valstybės pagalbos sumą sudaro tik pagalba, suteikta valstybės ištekliais. Pagalbos suma apskaičiuojama pagal skolos, kurią SFIRS išmainė į Legler kapitalą, rinkos vertę. Taigi, jeigu bendroji nominali Legler skolos SFIRS vertė buvo 17 mln. EUR, o dieną prieš apsikeitimo sandorį jos rinkos vertė buvo 450 000 EUR, sandorio, pagal kurį SFIRS 85,3 % viso savo kredito, t. y. 14,5 mln. EUR nominaliosios vertės, pavertė kapitalu, rinkos vertė buvo 383 850 EUR (t. y. sudarė 85,3 % 450 000 EUR sumos). Todėl valstybės ištekliais suteikta nauda sudarė 383 850 EUR. Kita vertus, pakeisto kredito nominaliąją vertę negalima laikyti nauda tik apskaitos požiūriu.

V.2   Pagalbos suderinamumas su vidaus rinka

| (63) | Kadangi nustatyta, jog dvi priemonės, apie kurias pranešta, pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį reiškė valstybės pagalbą, Komisija turi įvertinti, ar pagalba yra suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(63)

Kadangi nustatyta, jog dvi priemonės, apie kurias pranešta, pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį reiškė valstybės pagalbą, Komisija turi įvertinti, ar pagalba yra suderinama su vidaus rinka.

| (64) | Minimų valstybės pagalbos priemonių suderinamumą su vidaus rinka reikia vertinti remiantis Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėmis. |
| --- | --- |

(64)

Minimų valstybės pagalbos priemonių suderinamumą su vidaus rinka reikia vertinti remiantis Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėmis.

| (65) | Kalbant apie valstybės garantiją ir siekiant įvertinti jos suderinamumą, reikia atskirti, pirma, sanavimo pagalbos pratęsimą, antra, valstybės pagalbos, kaip vidutinės trukmės garantijos, kuri irgi yra restruktūrizavimo priemonė (restruktūrizavimo laikotarpio trukmės), suteikimą. |
| --- | --- |

(65)

Kalbant apie valstybės garantiją ir siekiant įvertinti jos suderinamumą, reikia atskirti, pirma, sanavimo pagalbos pratęsimą, antra, valstybės pagalbos, kaip vidutinės trukmės garantijos, kuri irgi yra restruktūrizavimo priemonė (restruktūrizavimo laikotarpio trukmės), suteikimą.

| (66) | Kalbant apie sanavimo pagalbos pratęsimą, Gairių 26 punkte nurodyta, kad jeigu valstybė narė per šešis mėnesius nuo leidimo gavimo arba nuo priemonės įgyvendinimo (pagalbos, apie kurią nepranešta, atveju) pateikia restruktūrizavimo planą, paskolos grąžinimo arba garantijos galiojimo laikotarpis pratęsiamas, kol Komisija priims sprendimą dėl plano, nebent Komisija nuspręstų, kad toks pratęsimas yra nepagrįstas. |
| --- | --- |

(66)

Kalbant apie sanavimo pagalbos pratęsimą, Gairių 26 punkte nurodyta, kad jeigu valstybė narė per šešis mėnesius nuo leidimo gavimo arba nuo priemonės įgyvendinimo (pagalbos, apie kurią nepranešta, atveju) pateikia restruktūrizavimo planą, paskolos grąžinimo arba garantijos galiojimo laikotarpis pratęsiamas, kol Komisija priims sprendimą dėl plano, nebent Komisija nuspręstų, kad toks pratęsimas yra nepagrįstas.

| (67) | Pranešus apie restruktūrizavimo planą, sanavimo pagalbą galima teikti ilgiau nei 6 mėnesius. Tačiau Italija šį pranešimą atsiėmė. Remiantis Gairių 26 punktu, darytina išvada, kad pranešimas apie restruktūrizavimo planą yra būtina pagalbos pratęsimo sąlyga. Todėl, jeigu restruktūrizavimo planas, apie kurį pranešta, vėliau atsiimamas, sanavimo pagalbos pratęsimas turi būti nutrauktas. |
| --- | --- |

(67)

Pranešus apie restruktūrizavimo planą, sanavimo pagalbą galima teikti ilgiau nei 6 mėnesius. Tačiau Italija šį pranešimą atsiėmė. Remiantis Gairių 26 punktu, darytina išvada, kad pranešimas apie restruktūrizavimo planą yra būtina pagalbos pratęsimo sąlyga. Todėl, jeigu restruktūrizavimo planas, apie kurį pranešta, vėliau atsiimamas, sanavimo pagalbos pratęsimas turi būti nutrauktas.

| (68) | Iš Komisijos sprendimų priėmimo praktikos (bylos Ernault
   (16) ir Huta Cynku
   (17)) aišku, kad, jeigu Komisijai nepranešta nei apie restruktūrizavimo planą, nei apie likvidavimo planą arba jeigu, kaip yra šioje byloje, restruktūrizavimo planas atsiimamas, sanavimo pagalba po valstybės narės pranešimo apie restruktūrizavimo planą atsiėmimo dienos negali būti tęsiama. |
| --- | --- |

(68)

Iš Komisijos sprendimų priėmimo praktikos (bylos Ernault
   (16) ir Huta Cynku
   (17)) aišku, kad, jeigu Komisijai nepranešta nei apie restruktūrizavimo planą, nei apie likvidavimo planą arba jeigu, kaip yra šioje byloje, restruktūrizavimo planas atsiimamas, sanavimo pagalba po valstybės narės pranešimo apie restruktūrizavimo planą atsiėmimo dienos negali būti tęsiama.

| (69) | Kadangi vidutinės trukmės laikotarpio garantija (restruktūrizavimo plano galiojimo laikotarpiu), kaip restruktūrizavimo pagalba, apie kurią pranešta, reiškė sanavimo pagalbos garantijos pratęsimą, ji buvo suderinama, kol Italija atsiėmė savo pranešimą. |
| --- | --- |

(69)

Kadangi vidutinės trukmės laikotarpio garantija (restruktūrizavimo plano galiojimo laikotarpiu), kaip restruktūrizavimo pagalba, apie kurią pranešta, reiškė sanavimo pagalbos garantijos pratęsimą, ji buvo suderinama, kol Italija atsiėmė savo pranešimą.

| (70) | Todėl pratęstos valstybės pagalbos garantijos suderinamumą su vidaus rinka reikėtų vertinti pradedant diena, einančia po tos dienos, kai Italija atsiėmė savo pranešimą (t. y. nuo 2008 m. liepos 24 d.). |
| --- | --- |

(70)

Todėl pratęstos valstybės pagalbos garantijos suderinamumą su vidaus rinka reikėtų vertinti pradedant diena, einančia po tos dienos, kai Italija atsiėmė savo pranešimą (t. y. nuo 2008 m. liepos 24 d.).

| (71) | Remiantis Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktu, valstybės pagalbos suteikimą sunkumų patiriančiai įmonei galima laikyti suderinama tik jeigu įvykdytos visos Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse nurodytos sąlygos. |
| --- | --- |

(71)

Remiantis Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktu, valstybės pagalbos suteikimą sunkumų patiriančiai įmonei galima laikyti suderinama tik jeigu įvykdytos visos Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse nurodytos sąlygos.

| (72) | Pagal Gairių 12 punkto a papunktį ir 14 punktą restruktūrizavimo pagalba gali būti teikiama tik sunkumų patiriančioms įmonėms. |
| --- | --- |

(72)

Pagal Gairių 12 punkto a papunktį ir 14 punktą restruktūrizavimo pagalba gali būti teikiama tik sunkumų patiriančioms įmonėms.

| (73) | Pagal Gairių 9 punktą įmonė, nepaisant jos dydžio, laikoma patiriančia sunkumų, jeigu, naudodama savo išteklius arba lėšas, kurias ji gali gauti iš savo akcininkų arba rinkoje, negali sustabdyti nuostolių, dėl kurių ji, neįsikišus viešosios valdžios institucijoms, beveik neabejotinai būtų pasmerkta žlugti. |
| --- | --- |

(73)

Pagal Gairių 9 punktą įmonė, nepaisant jos dydžio, laikoma patiriančia sunkumų, jeigu, naudodama savo išteklius arba lėšas, kurias ji gali gauti iš savo akcininkų arba rinkoje, negali sustabdyti nuostolių, dėl kurių ji, neįsikišus viešosios valdžios institucijoms, beveik neabejotinai būtų pasmerkta žlugti.

| (74) | Pagal Gairių 10 punktą įmonė laikoma patiriančia sunkumų tokiomis aplinkybėmis:






  a) | ribotos turtinės atsakomybės bendrovė, jei ji yra praradusi daugiau kaip pusę savo registruoto kapitalo ir daugiau kaip vieną ketvirtadalį to kapitalo – per pastaruosius 12 mėnesių, arba |
| --- | --- | --- |

(74)

Pagal Gairių 10 punktą įmonė laikoma patiriančia sunkumų tokiomis aplinkybėmis:

a)

ribotos turtinės atsakomybės bendrovė, jei ji yra praradusi daugiau kaip pusę savo registruoto kapitalo ir daugiau kaip vieną ketvirtadalį to kapitalo – per pastaruosius 12 mėnesių, arba

| b) | bendrovė, kurios nors keletas narių turi neribotą turtinę atsakomybę už bendrovės skolą, kai prarasta daugiau nei pusė bendrovės ataskaitose nurodyto kapitalo ir daugiau kaip vienas ketvirtadalis to kapitalo – per pastaruosius 12 mėnesių, arba |
| --- | --- |

b)

bendrovė, kurios nors keletas narių turi neribotą turtinę atsakomybę už bendrovės skolą, kai prarasta daugiau nei pusė bendrovės ataskaitose nurodyto kapitalo ir daugiau kaip vienas ketvirtadalis to kapitalo – per pastaruosius 12 mėnesių, arba

| c) | bet kurios rūšies bendrovė, jei, remiantis jos šalies teisės aktuose nustatytais kriterijais, prieš ją gali būti pradėta vykdyti kolektyvinė nemokumo procedūra. |
| --- | --- |

c)

bet kurios rūšies bendrovė, jei, remiantis jos šalies teisės aktuose nustatytais kriterijais, prieš ją gali būti pradėta vykdyti kolektyvinė nemokumo procedūra.

| (75) | Iš Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 punkto a papunkčio darytina išvada, kad nesant išorės įsikišimo didžiulę įstatinio kapitalo dalį praradusi įmonė bus netrukus arba po kurio laiko neišvengiamai priversta nutraukti veiklą. Savo ankstesniame sprendime (18) Komisija padarė išvadą, kad įmonė, kurios grynasis turtas yra neigiamas, a fortiori bus laikoma patiriančia sunkumų. Sprendime Biria
   (19) Bendrasis Teismas taip pat patvirtino, kad didžiuliai kapitalo nuostoliai iš tikrųjų rodo patiriamus sunkumus ir kad Komisija buvo teisi, padariusi išvadą, kad įmonė, kurios grynasis turtas yra neigiamas, yra patirianti sunkumų. |
| --- | --- |

(75)

Iš Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 punkto a papunkčio darytina išvada, kad nesant išorės įsikišimo didžiulę įstatinio kapitalo dalį praradusi įmonė bus netrukus arba po kurio laiko neišvengiamai priversta nutraukti veiklą. Savo ankstesniame sprendime (18) Komisija padarė išvadą, kad įmonė, kurios grynasis turtas yra neigiamas, a fortiori bus laikoma patiriančia sunkumų. Sprendime Biria
   (19) Bendrasis Teismas taip pat patvirtino, kad didžiuliai kapitalo nuostoliai iš tikrųjų rodo patiriamus sunkumus ir kad Komisija buvo teisi, padariusi išvadą, kad įmonė, kurios grynasis turtas yra neigiamas, yra patirianti sunkumų.

| (76) | Legler atitiko Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 punkto a papunkčio kriterijų, nes 2006 m. jos grynasis turtas buvo neigiamas (žr. 19 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(76)

Legler atitiko Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 punkto a papunkčio kriterijų, nes 2006 m. jos grynasis turtas buvo neigiamas (žr. 19 konstatuojamąją dalį).

| (77) | Komisija taip pat pažymi, kad Legler sunkumų patiriančia įmone pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 punkto a papunktį jau buvo laikoma 2007 m. gegužės 22 d., kai jai buvo suteiktas leidimas gauti sanavimo pagalbą. |
| --- | --- |

(77)

Komisija taip pat pažymi, kad Legler sunkumų patiriančia įmone pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 punkto a papunktį jau buvo laikoma 2007 m. gegužės 22 d., kai jai buvo suteiktas leidimas gauti sanavimo pagalbą.

| (78) | Vėliau Legler finansinė padėtis nepagerėjo. Iš tikrųjų 2008 m. kompetentingas teismas pripažino ją nemokia (žr. 16 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(78)

Vėliau Legler finansinė padėtis nepagerėjo. Iš tikrųjų 2008 m. kompetentingas teismas pripažino ją nemokia (žr. 16 konstatuojamąją dalį).

| (79) | Komisija taip pat pažymi, kad Legler, kaip nurodoma Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 12 punkte, nėra naujai sukurta įmonė. |
| --- | --- |

(79)

Komisija taip pat pažymi, kad Legler, kaip nurodoma Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 12 punkte, nėra naujai sukurta įmonė.

| (80) | Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 13 punktą įmonė, priklausanti didesnei įmonių grupei arba jos perimta, paprastai neturi teisės į sanavimo ar restruktūrizavimo pagalbą, nebent ji gali įrodyti, kad sunkumų patiria dėl savo pačios veiklos, o ne dėl nepagrįsto sąnaudų paskirstymo grupėje ir kad sunkumai yra per dideli, jog grupė pati galėtų su jais susidoroti. |
| --- | --- |

(80)

Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 13 punktą įmonė, priklausanti didesnei įmonių grupei arba jos perimta, paprastai neturi teisės į sanavimo ar restruktūrizavimo pagalbą, nebent ji gali įrodyti, kad sunkumų patiria dėl savo pačios veiklos, o ne dėl nepagrįsto sąnaudų paskirstymo grupėje ir kad sunkumai yra per dideli, jog grupė pati galėtų su jais susidoroti.

| (81) | Komisija pažymi, kad Piltar buvo paprasčiausia komercinė priemonė, nevykdžiusi jokios verslo veiklos, išskyrus Legler akcijų turėjimą. Jokie Komisijos turimi duomenys nerodo, kad įmonė patyrė sunkumų dėl nepagrįsto sąnaudų paskirstymo grupėje. Be to, kadangi Piltar visa priklausė privatiems asmenims ir nevykdė jokios kitos veiklos, o tik valdė Legler akcinio kapitalo dalį, ji negalėjo prisidėti prie Legler restruktūrizavimo. |
| --- | --- |

(81)

Komisija pažymi, kad Piltar buvo paprasčiausia komercinė priemonė, nevykdžiusi jokios verslo veiklos, išskyrus Legler akcijų turėjimą. Jokie Komisijos turimi duomenys nerodo, kad įmonė patyrė sunkumų dėl nepagrįsto sąnaudų paskirstymo grupėje. Be to, kadangi Piltar visa priklausė privatiems asmenims ir nevykdė jokios kitos veiklos, o tik valdė Legler akcinio kapitalo dalį, ji negalėjo prisidėti prie Legler restruktūrizavimo.

| (82) | Remiantis visomis pirmiau nurodytomis aplinkybėmis galima daryti išvadą, kad laikomasi Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 9 punkte nurodytų sąlygų. |
| --- | --- |

(82)

Remiantis visomis pirmiau nurodytomis aplinkybėmis galima daryti išvadą, kad laikomasi Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 9 punkte nurodytų sąlygų.

| (83) | Kadangi Legler yra tinkama gauti restruktūrizavimo pagalbą, dabar reikia įvertinti, ar laikomasi Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 32–51 punktuose nustatytų sąlygų dėl restruktūrizavimo pagalbos suderinamumo. |
| --- | --- |

(83)

Kadangi Legler yra tinkama gauti restruktūrizavimo pagalbą, dabar reikia įvertinti, ar laikomasi Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 32–51 punktuose nustatytų sąlygų dėl restruktūrizavimo pagalbos suderinamumo.

| (84) | Tačiau Italija atsiėmė Legler restruktūrizavimo planą, todėl ji nebėra prisiėmusi įsipareigojimų pagal jokį restruktūrizavimo planą, kaip nurodoma Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 35 punkto nuostatose. Taigi Komisija negali įvertinti neteisėtos pagalbos pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 32–51 punktuose išdėstytus kriterijus. |
| --- | --- |

(84)

Tačiau Italija atsiėmė Legler restruktūrizavimo planą, todėl ji nebėra prisiėmusi įsipareigojimų pagal jokį restruktūrizavimo planą, kaip nurodoma Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 35 punkto nuostatose. Taigi Komisija negali įvertinti neteisėtos pagalbos pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 32–51 punktuose išdėstytus kriterijus.

| (85) | Be to, Komisija laikosi nuomonės, kad valstybės garantijos ir skolos išmainymo į kapitalą negalima laikyti suderinamais su vidaus rinka remiantis kokiu nors kitu teisiniu pagrindu. |
| --- | --- |

(85)

Be to, Komisija laikosi nuomonės, kad valstybės garantijos ir skolos išmainymo į kapitalą negalima laikyti suderinamais su vidaus rinka remiantis kokiu nors kitu teisiniu pagrindu.

VI.   IŠVADA

| (86) | Oficialią tyrimo procedūrą pagal Sutarties 108 straipsnio 2 dalį dėl tiesioginės 13,2 mln. EUR subsidijos reikia nutraukti, nes Italija atsiėmė savo pranešimą ir neketina tęsti šio pagalbos projekto. |
| --- | --- |

(86)

Oficialią tyrimo procedūrą pagal Sutarties 108 straipsnio 2 dalį dėl tiesioginės 13,2 mln. EUR subsidijos reikia nutraukti, nes Italija atsiėmė savo pranešimą ir neketina tęsti šio pagalbos projekto.

| (87) | Komisija daro išvadą, kad valstybės garantija ir skolos išmainymas į kapitalą patenka į Sutarties 107 straipsnio 1 dalies taikymo sritį. |
| --- | --- |

(87)

Komisija daro išvadą, kad valstybės garantija ir skolos išmainymas į kapitalą patenka į Sutarties 107 straipsnio 1 dalies taikymo sritį.

| (88) | Italija šias dvi priemones įgyvendino pažeisdama Sutarties 108 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(88)

Italija šias dvi priemones įgyvendino pažeisdama Sutarties 108 straipsnio 3 dalį.

| (89) | Pagal Sutartį ir nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką, jeigu Komisija nustato, kad pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka, ji yra kompetentinga nuspręsti, kad atitinkama valstybė turi ją atšaukti arba pakeisti (20). Teisingumo Teismas taip pat laikosi nuoseklios pozicijos, kad valstybės pareiga susigrąžinti Komisijos nesuderinama su vidaus rinka laikomą pagalbą siekiama atkurti anksčiau buvusią padėtį (21). Šiomis aplinkybėmis Teisingumo Teismas yra konstatavęs, kad tas tikslas pasiekiamas, kai gavėjas grąžina kaip neteisėtą pagalbą suteiktas sumas ir taip atsisako pranašumo, kurį buvo įgijęs prieš konkurentus rinkoje, ir atkuriama iki pagalbos išmokėjimo buvusi padėtis (22). |
| --- | --- |

(89)

Pagal Sutartį ir nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką, jeigu Komisija nustato, kad pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka, ji yra kompetentinga nuspręsti, kad atitinkama valstybė turi ją atšaukti arba pakeisti (20). Teisingumo Teismas taip pat laikosi nuoseklios pozicijos, kad valstybės pareiga susigrąžinti Komisijos nesuderinama su vidaus rinka laikomą pagalbą siekiama atkurti anksčiau buvusią padėtį (21). Šiomis aplinkybėmis Teisingumo Teismas yra konstatavęs, kad tas tikslas pasiekiamas, kai gavėjas grąžina kaip neteisėtą pagalbą suteiktas sumas ir taip atsisako pranašumo, kurį buvo įgijęs prieš konkurentus rinkoje, ir atkuriama iki pagalbos išmokėjimo buvusi padėtis (22).

| (90) | Remiantis minėta teismo praktika, Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/99 (23) 14 straipsnyje nustatyta, kad „jeigu esant neteisėtai pagalbai priimami neigiami sprendimai, Komisija nusprendžia, kad suinteresuotoji valstybė narė turi imtis visų priemonių, kurios būtinos, kad pagalba būtų išieškota iš gavėjo“. |
| --- | --- |

(90)

Remiantis minėta teismo praktika, Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/99 (23) 14 straipsnyje nustatyta, kad „jeigu esant neteisėtai pagalbai priimami neigiami sprendimai, Komisija nusprendžia, kad suinteresuotoji valstybė narė turi imtis visų priemonių, kurios būtinos, kad pagalba būtų išieškota iš gavėjo“.

| (91) | Todėl, atsižvelgiant į tai, kad nagrinėjamas priemones reikia laikyti neteisėta pagalba, nesuderinama su vidaus rinka, pagalbos sumos, kurias apima šios dvi priemonės, t. y. atitinkamai 13 mln. EUR ir 383 850 EUR, privalo būti išieškotos, kad būtų atkurta rinkoje iki pagalbos suteikimo buvusi padėtis. |
| --- | --- |

(91)

Todėl, atsižvelgiant į tai, kad nagrinėjamas priemones reikia laikyti neteisėta pagalba, nesuderinama su vidaus rinka, pagalbos sumos, kurias apima šios dvi priemonės, t. y. atitinkamai 13 mln. EUR ir 383 850 EUR, privalo būti išieškotos, kad būtų atkurta rinkoje iki pagalbos suteikimo buvusi padėtis.

| (92) | Kalbant apie valstybės garantiją, ji turi būti išieškota nuo tos dienos, kai Italija atsiėmė pranešimą apie restruktūrizavimo pagalbą, t. y. nuo 2008 m. liepos 24 d., ir iki faktinio jos sugrąžinimo skaičiuojamos palūkanos. |
| --- | --- |

(92)

Kalbant apie valstybės garantiją, ji turi būti išieškota nuo tos dienos, kai Italija atsiėmė pranešimą apie restruktūrizavimo pagalbą, t. y. nuo 2008 m. liepos 24 d., ir iki faktinio jos sugrąžinimo skaičiuojamos palūkanos.

| (93) | Skolos išmainymo į kapitalą atveju nuo išieškotinų sumų skaičiuojamos palūkanos pradedant diena, kai gavėjas gavo pagalbą, t. y. nuo 2007 m. gegužės 31 d., iki faktinio jų susigrąžinimo, |
| --- | --- |

(93)

Skolos išmainymo į kapitalą atveju nuo išieškotinų sumų skaičiuojamos palūkanos pradedant diena, kai gavėjas gavo pagalbą, t. y. nuo 2007 m. gegužės 31 d., iki faktinio jų susigrąžinimo,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Oficiali tyrimo procedūra pagal Sutarties 108 straipsnio 2 dalį dėl įmonei Legler S.p.A. tiesiogiai skirtų 13,2 mln. EUR yra baigta.

2 straipsnis

13 mln. EUR valstybės garantija ir skolos išmainymo į kapitalą sandorio suma, 383 850 EUR, kuriuos Italija, pažeisdama Sutarties 108 straipsnio 3 dalį, suteikė Legler S.p.A., yra su vidaus rinka nesuderinama valstybės pagalba.

3 straipsnis

1.   Italija turi išieškoti 2 straipsnyje nurodytą pagalbą iš jos gavėjo.

2.   Nuo išieškotinų sumų iki faktinio jų susigrąžinimo dienos skaičiuojamos palūkanos.

Kalbant apie valstybės garantiją, tokios palūkanos skaičiuojamos nuo dienos, einančios po tos dienos, kai Italija atsiėmė pranešimą apie restruktūrizavimo pagalbą.

Skolos išmainymo į kapitalą atveju tokios palūkanos skaičiuojamos nuo dienos, kai gavėjas gavo pagalbą.

3.   Palūkanos apskaičiuojamos pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004 (24) V skyriaus nuostatas ir Komisijos reglamentą (EB) Nr. 281/2008 (25), kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 794/2004.

4.   Nuo šio sprendimo priėmimo dienos Italija nutraukia visų neišmokėtų 2 straipsnyje nurodytos pagalbos sumų mokėjimą.

4 straipsnis

1.   2 straipsnyje nurodyta pagalba susigrąžinama nedelsiant ir veiksmingai.

2.   Italija užtikrina, kad šis sprendimas būtų įgyvendintas per keturis mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos.

5 straipsnis

1.   Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos Italija pateikia Komisijai tokią informaciją:

| a) | visą iš gavėjo išieškotiną sumą (pagrindinę sumą ir palūkanas); |
| --- | --- |

a)

visą iš gavėjo išieškotiną sumą (pagrindinę sumą ir palūkanas);

| b) | išsamų priemonių, kurių jau imtasi ir kurių ketinama imtis šiam sprendimui įvykdyti, aprašymą; |
| --- | --- |

b)

išsamų priemonių, kurių jau imtasi ir kurių ketinama imtis šiam sprendimui įvykdyti, aprašymą;

| c) | dokumentus, kuriais įrodoma, kad pagalbos gavėjui nurodyta grąžinti pagalbą. |
| --- | --- |

c)

dokumentus, kuriais įrodoma, kad pagalbos gavėjui nurodyta grąžinti pagalbą.

2.   Italija nuolat informuoja Komisiją apie nacionalinių priemonių, kurių imtasi šiam sprendimui įgyvendinti, vykdymo eigą, kol bus baigta grąžinti 2 straipsnyje nurodyta pagalba. Komisijai pateikus prašymą, Italija nedelsdama pateikia informaciją apie priemones, kurių jau imtasi ir ketinama imtis šiam sprendimui įvykdyti. Italija taip pat pateikia išsamią informaciją apie pagalbos sumas ir palūkanas, kurios jau susigrąžintos iš gavėjo.

6 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Italijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2011 m. kovo 23 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  OL C 289, 2007 12 1, p. 22.

1

(2)  OL C 159, 2007 7 12, p. 2. Sanavimo pagalba patvirtinta 2006 m. spalio 5 d.–2007 m. balandžio 7 d. laikotarpiui.

2

(3)  Žr. 1 išnašą.

3

(4)  Šis skaičius rodo asmenų, nagrinėjamu laikotarpiu dirbusių įmonėje visą darbo laiką, skaičių.

4

(5)  Specialiųjų akcijų turėtojui suteikiama pirmumo teisė į paskirstytąjį pelną ir kapitalo grąžinimą įmonės likvidavimo atveju.

5

(6)  Iki 2012 m. gruodžio 31 d.

6

(7)  Plane šiai gamyklai numatytas atskiras pramoninis planas.

7

(8)  Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti, OL C 244, 2004 10 1, p. 2 ir Komisijos komunikatas dėl Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti pratęsimo (OL C 156, 2009 7 9, p. 3).

8

(9)  Žr. 6 išnašą.

9

(10)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1.

10

(11)  Komisijos pranešimas dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo garantijomis suteikiamai valstybės pagalbai (OL C 155, 2008 6 20, p. 10).

11

(12)  Taip pat žr. 2009 m. spalio 28 d. Komisijos sprendimą byloje C-59/07 dėl sanavimo pagalbos Ixfin (OL L 167, 2010 7 1, p. 39).

12

Ixfin

(13)  SFIRS S.p.A. (finansinė tarpininkė pagal 1993 m. rugsėjo 1 d. įstatymo galią turinčio dekreto Nr. 385 106 ir 107 straipsnius) Sardinijos autonominiam regionui rengia planus, programas bei gaires dėl regiono socialinės ir ekonominės plėtros. SFIRS – tai Sardinijos autonominio regiono, kuriam priklauso 93 % šios įmonės akcijų, veiklos priemonė. SFIRS valdo Sardinijos autonominio regiono skiriama direktorių valdyba. Be to, SFIRS taikomi tie patys valdymo ir kontrolės įgaliojimai kaip ir Sardinijos autonominio regiono administracijai.

13

(14)  Sprendimas Prancūzija prieš Komisiją, C-482/99, 70 punktas. Sprendimas Ispanija prieš Komisiją, C-42/93, 13 punktas.

14

Prancūzija

Komisiją

Ispanija prieš Komisiją

(15)  Italija ją pateikė kaip savo 2009 m. gegužės 29 d. rašto priedą.

15

(16)  2007 m. balandžio 4 d. byla C-32/05 (ex N 250/05) (OL L 277, 2007 10 20, p. 25).

16

(17)  2007 m. rugsėjo 25 d. byla C-32/06 (ex N 179/06) (OL L 44, 2008 2 20, p. 36).

17

(18)  2010 m. spalio 7 d. byla C-38/07 (ex NN 45/07), Arbel Fauvet Rail SA (OL L 238, 2007 10 24, p. 17).

18

Arbel Fauvet Rail SA

(19)  Sprendimas Freistaat Sachsen prieš Komisiją, T-102/07, ir byla T-120/07, MB Immobilien Verwaltungs ir MB System & Co. prieš Komisiją.

19

Freistaat Sachsen

Komisiją

MB Immobilien Verwaltungs ir MB System & Co. prieš Komisiją

(20)  Sprendimo Komisija prieš Vokietiją, C-70/72, 13 punktas.

20

Komisija

Vokietiją

(21)  Sprendimo Ispanija prieš Komisiją, sujungtos bylos C-278/92, C-279/92 ir C-280/92, 75 punktas.

21

Ispanija

š Komisiją, sujungtos bylos

(22)  Sprendimo Belgija prieš Komisiją, C-75/97, 64–65 punktai.

22

Belgija

Komisiją

(23)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1.

23

(24)  OL L 140, 2004 4 30, p. 1.

24

(25)  OL L 82, 2008 3 25, p. 1.

25

---

| 31.1.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 27/21 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 27/21

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2012 m. sausio 27 d.

dėl tam tikrų Vokietijos ir Nyderlandų mokėjimo agentūrų 2010 finansinių metų sąskaitų, susijusių su Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) finansuojamomis išlaidomis, patvirtinimo

(pranešta dokumentu Nr. C(2012) 369)

(Tekstas autentiškas tik vokiečių ir olandų kalbomis)

(2012/52/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2005 m. birželio 21 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1290/2005 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo (1), ypač į jo 30 straipsnį ir 32 straipsnio 8 dalį,

pasikonsultavusi su Žemės ūkio fondų komitetu,

kadangi:

| (1) | Komisijos įgyvendinimo sprendimu 2011/272/ES (2) patvirtintos visų mokėjimo agentūrų, išskyrus Vokietijos Reino krašto-Pfalco mokėjimo agentūrą, Graikijos mokėjimo agentūrą OPEKEPE, Italijos mokėjimo agentūrą ARBEA ir Nyderlandų mokėjimo agentūrą „Dienst Regelingen“, 2010 finansinių metų sąskaitos; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos įgyvendinimo sprendimu 2011/272/ES (2) patvirtintos visų mokėjimo agentūrų, išskyrus Vokietijos Reino krašto-Pfalco mokėjimo agentūrą, Graikijos mokėjimo agentūrą OPEKEPE, Italijos mokėjimo agentūrą ARBEA ir Nyderlandų mokėjimo agentūrą „Dienst Regelingen“, 2010 finansinių metų sąskaitos;

| (2) | gavusi naujos informacijos ir atlikusi papildomus patikrinimus, Komisija dabar gali priimti sprendimą dėl Reino krašto-Pfalco (Vokietija) mokėjimo agentūros ir Nyderlandų mokėjimo agentūros „Dienst Regelingen“ pateiktų sąskaitų išsamumo, tikslumo ir teisingumo; |
| --- | --- |

(2)

gavusi naujos informacijos ir atlikusi papildomus patikrinimus, Komisija dabar gali priimti sprendimą dėl Reino krašto-Pfalco (Vokietija) mokėjimo agentūros ir Nyderlandų mokėjimo agentūros „Dienst Regelingen“ pateiktų sąskaitų išsamumo, tikslumo ir teisingumo;

| (3) | 2006 m. birželio 21 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 885/2006, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1290/2005 nuostatų dėl mokėjimo agentūrų ir kitų įstaigų akreditavimo bei EŽŪGF ir EŽŪFKP sąskaitų patikrinimo ir patvirtinimo taikymo taisykles (3), 10 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje nurodoma, kad remiantis minėto reglamento 10 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodytu sprendimu dėl sąskaitų patvirtinimo iš kiekvienos valstybės narės susigrąžintinos arba jai mokėtinos sumos nustatomos išskaičiuojant konkrečių finansinių metų, t. y. 2010 m., mėnesio mokėjimus iš tiems patiems finansiniams metams pripažintų išlaidų pagal 1 dalį. Komisija išskaičiuoja šią sumą arba prideda ją prie mėnesio mokėjimo, kuris susijęs su antrojo mėnesio po sąskaitų patikrinimo ir patvirtinimo sprendimo priėmimo išlaidomis; |
| --- | --- |

(3)

2006 m. birželio 21 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 885/2006, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1290/2005 nuostatų dėl mokėjimo agentūrų ir kitų įstaigų akreditavimo bei EŽŪGF ir EŽŪFKP sąskaitų patikrinimo ir patvirtinimo taikymo taisykles (3), 10 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje nurodoma, kad remiantis minėto reglamento 10 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodytu sprendimu dėl sąskaitų patvirtinimo iš kiekvienos valstybės narės susigrąžintinos arba jai mokėtinos sumos nustatomos išskaičiuojant konkrečių finansinių metų, t. y. 2010 m., mėnesio mokėjimus iš tiems patiems finansiniams metams pripažintų išlaidų pagal 1 dalį. Komisija išskaičiuoja šią sumą arba prideda ją prie mėnesio mokėjimo, kuris susijęs su antrojo mėnesio po sąskaitų patikrinimo ir patvirtinimo sprendimo priėmimo išlaidomis;

| (4) | remiantis Reglamento (EB) Nr. 1290/2005 32 straipsnio 5 dalimi, 50 % finansinių padarinių dėl neišieškotų sumų dengia atitinkama valstybė narė, 50 % dengiama iš ES biudžeto, jeigu išieškojimas neatliekamas per ketverius metus nuo pažeidimo nustatymo pirminiame administraciniame ar teisminiame nagrinėjime arba per aštuonerius metus, kai dėl išieškojimo pateiktas ieškinys nacionaliniams teismams. Minėto reglamento 32 straipsnio 3 dalyje valstybės narės įpareigojamos kartu su metinėmis sąskaitomis Komisijai pateikti dėl pažeidimų pradėtų išieškojimo procedūrų suvestinę ataskaitą. Išsamios taisyklės dėl valstybių narių įsipareigojimo pranešti apie sumas, kurios turi būti grąžintos, nustatytos Reglamente (EB) Nr. 885/2006. Minėto reglamento III priede pateikiamas lentelės pavyzdys, kurį valstybės narės turėjo naudoti pateikdamos 2011 m. duomenis. Komisija, remdamasi valstybių narių užpildytomis lentelėmis, turėtų nuspręsti dėl senesnių nei atitinkamai ketverius arba aštuonerius metus neišieškotų sumų finansinių pasekmių. Šis sprendimas neturi poveikio būsimiems atitikties sprendimams pagal Reglamento (EB) Nr. 1290/2005 32 straipsnio 8 dalį; |
| --- | --- |

(4)

remiantis Reglamento (EB) Nr. 1290/2005 32 straipsnio 5 dalimi, 50 % finansinių padarinių dėl neišieškotų sumų dengia atitinkama valstybė narė, 50 % dengiama iš ES biudžeto, jeigu išieškojimas neatliekamas per ketverius metus nuo pažeidimo nustatymo pirminiame administraciniame ar teisminiame nagrinėjime arba per aštuonerius metus, kai dėl išieškojimo pateiktas ieškinys nacionaliniams teismams. Minėto reglamento 32 straipsnio 3 dalyje valstybės narės įpareigojamos kartu su metinėmis sąskaitomis Komisijai pateikti dėl pažeidimų pradėtų išieškojimo procedūrų suvestinę ataskaitą. Išsamios taisyklės dėl valstybių narių įsipareigojimo pranešti apie sumas, kurios turi būti grąžintos, nustatytos Reglamente (EB) Nr. 885/2006. Minėto reglamento III priede pateikiamas lentelės pavyzdys, kurį valstybės narės turėjo naudoti pateikdamos 2011 m. duomenis. Komisija, remdamasi valstybių narių užpildytomis lentelėmis, turėtų nuspręsti dėl senesnių nei atitinkamai ketverius arba aštuonerius metus neišieškotų sumų finansinių pasekmių. Šis sprendimas neturi poveikio būsimiems atitikties sprendimams pagal Reglamento (EB) Nr. 1290/2005 32 straipsnio 8 dalį;

| (5) | remdamosi Reglamento (EB) Nr. 1290/2005 32 straipsnio 6 dalimi, valstybės narės gali nuspręsti išieškojimo procedūros nebetęsti. Toks sprendimas gali būti priimtas tik tada, jei patirtos arba numatomos patirti išlaidos yra didesnės nei siekiama išieškoti suma arba jei išieškojimas neįmanomas dėl skolininko arba teisiškai už pažeidimą atsakingų asmenų nemokumo, kuris buvo užregistruotas ir pripažintas pagal nacionalinį teisės aktą. Jei toks sprendimas buvo priimtas per ketverius metus nuo pirminio administracinio ar teisminio nagrinėjimo arba per aštuonerius metus, jei išieškojimo procedūra vykdoma nacionaliniuose teismuose, 100 % finansinių nesėkmingo išieškojimo pasekmių dengiama iš ES biudžeto. Reglamento (EB) Nr. 1290/2005 32 straipsnio 3 dalyje nurodytoje suvestinėje ataskaitoje nurodomos sumos, kurių valstybė narė nusprendė neišieškoti, ir tokio sprendimo priežastys. Tokių sumų nesiekiama susigrąžinti iš atitinkamų valstybių narių, jos atitinkamai padengiamos iš ES biudžeto. Šis sprendimas neturi poveikio būsimiems atitikties sprendimams pagal minėto reglamento 32 straipsnio 8 dalį; |
| --- | --- |

(5)

remdamosi Reglamento (EB) Nr. 1290/2005 32 straipsnio 6 dalimi, valstybės narės gali nuspręsti išieškojimo procedūros nebetęsti. Toks sprendimas gali būti priimtas tik tada, jei patirtos arba numatomos patirti išlaidos yra didesnės nei siekiama išieškoti suma arba jei išieškojimas neįmanomas dėl skolininko arba teisiškai už pažeidimą atsakingų asmenų nemokumo, kuris buvo užregistruotas ir pripažintas pagal nacionalinį teisės aktą. Jei toks sprendimas buvo priimtas per ketverius metus nuo pirminio administracinio ar teisminio nagrinėjimo arba per aštuonerius metus, jei išieškojimo procedūra vykdoma nacionaliniuose teismuose, 100 % finansinių nesėkmingo išieškojimo pasekmių dengiama iš ES biudžeto. Reglamento (EB) Nr. 1290/2005 32 straipsnio 3 dalyje nurodytoje suvestinėje ataskaitoje nurodomos sumos, kurių valstybė narė nusprendė neišieškoti, ir tokio sprendimo priežastys. Tokių sumų nesiekiama susigrąžinti iš atitinkamų valstybių narių, jos atitinkamai padengiamos iš ES biudžeto. Šis sprendimas neturi poveikio būsimiems atitikties sprendimams pagal minėto reglamento 32 straipsnio 8 dalį;

| (6) | patvirtindama atitinkamų mokėjimo agentūrų sąskaitas, Komisija privalo atsižvelgti į iš atitinkamų valstybių narių jau atskaitytas sumas remiantis Įgyvendinimo sprendimu 2011/272/ES; |
| --- | --- |

(6)

patvirtindama atitinkamų mokėjimo agentūrų sąskaitas, Komisija privalo atsižvelgti į iš atitinkamų valstybių narių jau atskaitytas sumas remiantis Įgyvendinimo sprendimu 2011/272/ES;

| (7) | remiantis Reglamento (EB) Nr. 1290/2005 30 straipsnio 2 dalimi, šis sprendimas nepažeidžia vėliau Komisijos priimtų sprendimų ES finansavimo neteikti išlaidoms, patirtoms nesilaikant ES taisyklių, |
| --- | --- |

(7)

remiantis Reglamento (EB) Nr. 1290/2005 30 straipsnio 2 dalimi, šis sprendimas nepažeidžia vėliau Komisijos priimtų sprendimų ES finansavimo neteikti išlaidoms, patirtoms nesilaikant ES taisyklių,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Šiuo sprendimu patvirtinamos Reino krašto-Pfalco (Vokietija) mokėjimo agentūros ir Nyderlandų mokėjimo agentūros „Dienst Regelingen“ 2010 finansinių metų sąskaitos, susijusios su Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) lėšomis finansuojamomis išlaidomis.

Sumos, kurios turi būti susigrąžintos iš kiekvienos valstybės narės, arba joms išmokamos pagal šį sprendimą, įskaitant sumas pagal Reglamento (EB) Nr. 1290/2005 32 straipsnio 5 dalį, yra nurodytos priede.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Vokietijos Federacinei Respublikai ir Nyderlandų Karalystei.

Priimta Briuselyje 2012 m. sausio 27 d.

Komisijos vardu

Dacian CIOLOȘ

Komisijos narys

---

(1)  OL L 209, 2005 8 11, p. 1.

1

(2)  OL L 119, 2011 5 7, p. 70.

2

(3)  OL L 171, 2006 6 23, p. 90.

3

---

PRIEDAS

MOKĖJIMO AGENTŪRŲ SĄSKAITŲ PATVIRTINIMAS

2010 FINANSINIAI METAI

Iš valstybės narės susigrąžintina arba jai mokėtina suma

Pastaba: 2012 m. nomenklatūra: 05 07 01 06, 05 02 16 02, 6701, 6702, 6803

| VN | | Išlaidos (asignuotosios pajamos), 2010 m. patirtos mokėjimo agentūrų, kurių sąskaitos | Iš viso a + b | Sumažintos sumos ir sumos, kurių mokėjimas sustabdytas, visais finansiniais metais (1) | Sumažintos sumos pagal Reglamento 1290/2005 32 str. | Bendra suma, įskaitant sumažintas sumas ir sumas, kurių mokėjimas sustabdytas | Už finansinius metus valstybei narei išmokėtos sumos | Iš valstybės narės susigrąžintina (–) arba jai mokėtina (+) suma (2) | Iš valstybės narės susigrąžinta (–) arba jai sumokėta (+) suma pagal Įgyvendinimo sprendimą 2011/272/ES | Iš valstybės narės susigrąžintina (–) arba jai mokėtina (+) suma (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| patvirtintos | atskirtos |
| = metinėje deklaracijoje nurodytos išlaidos/asignuotosios pajamos | = visos mėnesinėse deklaracijose nurodytos išlaidos/asignuotosios pajamos |
| | | a | b | c = a + b | d | e | f = c + d + e | g | h = f – g | i | j = h – i |
| DE | EUR | 5 573 405 084,75 | 0,00 | 5 573 405 084,75 | –7 108 483,29 | – 779 304,45 | 5 565 517 297,01 | 5 565 435 172,87 | 82 124,14 | 84 373,43 | –2 249,29 |
| NL | EUR | 895 187 155,61 | 0,00 | 895 187 155,61 | –0,03 | –5 835,72 | 895 181 319,86 | 894 473 110,44 | 708 209,42 | 0,00 | 708 209,42 |

VN

Išlaidos (asignuotosios pajamos), 2010 m. patirtos mokėjimo agentūrų, kurių sąskaitos

Iš viso a + b

Sumažintos sumos ir sumos, kurių mokėjimas sustabdytas, visais finansiniais metais (1)

Sumažintos sumos pagal Reglamento 1290/2005 32 str.

Bendra suma, įskaitant sumažintas sumas ir sumas, kurių mokėjimas sustabdytas

Už finansinius metus valstybei narei išmokėtos sumos

Iš valstybės narės susigrąžintina (–) arba jai mokėtina (+) suma (2)

Iš valstybės narės susigrąžinta (–) arba jai sumokėta (+) suma pagal Įgyvendinimo sprendimą 2011/272/ES

Iš valstybės narės susigrąžintina (–) arba jai mokėtina (+) suma (2)

patvirtintos

atskirtos

= metinėje deklaracijoje nurodytos išlaidos/asignuotosios pajamos

= visos mėnesinėse deklaracijose nurodytos išlaidos/asignuotosios pajamos

a

b

c = a + b

d

e

f = c + d + e

g

h = f – g

i

j = h – i

DE

EUR

5 573 405 084,75

0,00

5 573 405 084,75

–7 108 483,29

– 779 304,45

5 565 517 297,01

5 565 435 172,87

82 124,14

84 373,43

–2 249,29

NL

EUR

895 187 155,61

0,00

895 187 155,61

–0,03

–5 835,72

895 181 319,86

894 473 110,44

708 209,42

0,00

708 209,42

| VN | | Išlaidos (3) | Asignuotosios pajamos (3) | Cukraus fondas | 32 straipsnis (= e) | Iš viso (= h) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Išlaidos (4) | Asignuotosios pajamos (4) |
| 05 07 01 06 | 6701 | 05 02 16 02 | 6803 | 6702 |
| k | l | m | n | o | p = k + l + m + n + o |
| DE | EUR | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –2 249,29 | –2 249,29 |
| NL | EUR | 714 045,14 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –5 835,72 | 708 209,42 |

VN

Išlaidos (3)

Asignuotosios pajamos (3)

Cukraus fondas

32 straipsnis (= e)

Iš viso (= h)

Išlaidos (4)

Asignuotosios pajamos (4)

05 07 01 06

6701

05 02 16 02

6803

6702

k

l

m

n

o

p = k + l + m + n + o

DE

EUR

0,00

0,00

0,00

0,00

–2 249,29

–2 249,29

NL

EUR

714 045,14

0,00

0,00

0,00

–5 835,72

708 209,42

---

(1)  Į sumažintas sumas ir sumas, kurių mokėjimas sustabdytas, atsižvelgiama mokėjimų sistemoje, į kurią visų pirma įskaičiuojamos sumos, pakoreguotos dėl 2010 m. rugpjūčio, rugsėjo ir spalio mėn. nustatytų mokėjimo terminų nesilaikymo.

(2)  Siekiant apskaičiuoti iš valstybės narės susigrąžintiną arba jai sumokėtiną sumą, atsižvelgiama į visą metinėje deklaracijoje deklaruotą sumą, jei išlaidos patvirtinamos (a skiltis), arba į visą mėnesio deklaracijose deklaruotą sumą, jei sąskaitos atskiriamos (b skiltis).

Taikomas keitimo kursas pagal Reglamento (EB) Nr. 883/2006 7 straipsnio 2 dalį.

(3)  Jei asignuotųjų pajamų dalis priklauso valstybei narei, ji turi būti deklaruota 05 07 01 06 skiltyje.

(4)  Jei Cukraus fondo asignuotųjų pajamų dalis tektų valstybei narei, ją reikėtų deklaruoti pagal 05 02 16 02.

Pastaba: 2012 m. nomenklatūra: 05 07 01 06, 05 02 16 02, 6701, 6702, 6803

---

| 31.1.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 27/24 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 27/24

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2012 m. sausio 27 d.

kuriuo pratęsiamas Sprendimo 2006/502/EB, reikalaujančio, kad valstybės narės imtųsi priemonių, siekdamos užtikrinti, jog rinkoje būtų platinami tik apsaugą nuo vaikų turintys žiebtuvėliai ir uždrausti pateikti į rinką suvenyrinius žiebtuvėlius, galiojimas

(pranešta dokumentu Nr. C(2012) 370)

(Tekstas svarbus EEE)

(2012/53/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2001 m. gruodžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/95/EB dėl bendros gaminių saugos (1), ypač į jos 13 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Komisijos sprendimu 2006/502/EB (2) reikalaujama, kad valstybės narės imtųsi priemonių, siekdamos užtikrinti, jog rinkoje būtų platinami tik apsaugą nuo vaikų turintys žiebtuvėliai, ir uždraustų pateikti rinkai suvenyrinius žiebtuvėlius; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos sprendimu 2006/502/EB (2) reikalaujama, kad valstybės narės imtųsi priemonių, siekdamos užtikrinti, jog rinkoje būtų platinami tik apsaugą nuo vaikų turintys žiebtuvėliai, ir uždraustų pateikti rinkai suvenyrinius žiebtuvėlius;

| (2) | Sprendimas 2006/502/EB buvo priimtas laikantis Direktyvos 2001/95/EB 13 straipsnio nuostatų, pagal kurias sprendimas galioja ne ilgiau kaip vienerius metus, tačiau gali būti ta pačia tvarka patvirtintas papildomiems, ne ilgesniems kaip vieneri metai, laikotarpiams; |
| --- | --- |

(2)

Sprendimas 2006/502/EB buvo priimtas laikantis Direktyvos 2001/95/EB 13 straipsnio nuostatų, pagal kurias sprendimas galioja ne ilgiau kaip vienerius metus, tačiau gali būti ta pačia tvarka patvirtintas papildomiems, ne ilgesniems kaip vieneri metai, laikotarpiams;

| (3) | Sprendimo 2006/502/EB galiojimas buvo pratęstas vienerių metų laikotarpiams, pirma, Komisijos sprendimu 2007/231/EB (3) iki 2008 m. gegužės 11 d., antra, Komisijos sprendimu 2008/322/EB (4) iki 2009 m. gegužės 11 d., trečia, Komisijos sprendimu 2009/298/EB (5) iki 2010 m. gegužės 11 d., ketvirta, Komisijos sprendimu 2010/157/ES (6) iki 2011 m. gegužės 11 d. ir, penkta, Komisijos sprendimu 2011/176/ES (7) iki 2012 m. gegužės 11 d.; |
| --- | --- |

(3)

Sprendimo 2006/502/EB galiojimas buvo pratęstas vienerių metų laikotarpiams, pirma, Komisijos sprendimu 2007/231/EB (3) iki 2008 m. gegužės 11 d., antra, Komisijos sprendimu 2008/322/EB (4) iki 2009 m. gegužės 11 d., trečia, Komisijos sprendimu 2009/298/EB (5) iki 2010 m. gegužės 11 d., ketvirta, Komisijos sprendimu 2010/157/ES (6) iki 2011 m. gegužės 11 d. ir, penkta, Komisijos sprendimu 2011/176/ES (7) iki 2012 m. gegužės 11 d.;

| (4) | kadangi kitų tinkamų priemonių, susijusių su žiebtuvėlių saugumu vaikams, nenustatyta, būtina pratęsti Sprendimo 2006/502/EB galiojimą dar 12 mėnesių; |
| --- | --- |

(4)

kadangi kitų tinkamų priemonių, susijusių su žiebtuvėlių saugumu vaikams, nenustatyta, būtina pratęsti Sprendimo 2006/502/EB galiojimą dar 12 mėnesių;

| (5) | todėl Sprendimas 2006/502/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(5)

todėl Sprendimas 2006/502/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (6) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Direktyva 2001/95/EB įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Direktyva 2001/95/EB įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo 2006/502/EB 6 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Šis sprendimas taikomas iki 2013 m. gegužės 11 d.“

2 straipsnis

Valstybės narės imasi šiam sprendimui įgyvendinti būtinų priemonių ne vėliau kaip iki 2012 m. gegužės 11 d. ir jas paskelbia. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2012 m. sausio 27 d.

Komisijos vardu

John DALLI

Komisijos narys

---

(1)  OL L 11, 2002 1 15, p. 4.

1

(2)  OL L 198, 2006 7 20, p. 41.

2

(3)  OL L 99, 2007 4 14, p. 16.

3

(4)  OL L 109, 2008 4 19, p. 40.

4

(5)  OL L 81, 2009 3 27, p. 23.

5

(6)  OL L 67, 2010 3 17, p. 9.

6

(7)  OL L 76, 2011 3 22, p. 99.

7

---