# Eiropas Savienības L 347/2011

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2011.347.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 347 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 54. sējums2011. gada 30. decembris |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2011.347.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 347

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

54. sējums2011. gada 30. decembris

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1336/2011 (2011. gada 13. decembris), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1215/2009, ar ko ievieš ārkārtas tirdzniecības pasākumus tām valstīm un teritorijām, kas piedalās vai ir saistītas ar Eiropas Savienības asociācijas un stabilizācijas procesu | 1 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1337/2011 (2011. gada 13. decembris) attiecībā uz Eiropas statistiku par ilggadīgām kultūrām un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 357/79 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/109/EK (
  1
  ) | 7 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1338/2011 (2011. gada 13. decembris), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1934/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai ar industrializētām valstīm un teritorijām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni | 21 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1339/2011 (2011. gada 13. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā | 30 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1340/2011 (2011. gada 13. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1889/2006 par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulē | 32 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1341/2011 (2011. gada 13. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā | 34 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1342/2011 (2011. gada 13. decembris), ar ko Regulu (EK) Nr. 1931/2006 groza attiecībā uz Kaļiņingradas apgabala un dažu Polijas administratīvo rajonu iekļaušanu atbilstīgajā pierobežas zonā | 41 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1343/2011 (2011. gada 13. decembris) par atsevišķiem noteikumiem attiecībā uz zveju Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) nolīguma apgabalā, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1967/2006, kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem | 44 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1336/2011 (2011. gada 13. decembris), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1215/2009, ar ko ievieš ārkārtas tirdzniecības pasākumus tām valstīm un teritorijām, kas piedalās vai ir saistītas ar Eiropas Savienības asociācijas un stabilizācijas procesu

1

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1337/2011 (2011. gada 13. decembris) attiecībā uz Eiropas statistiku par ilggadīgām kultūrām un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 357/79 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/109/EK (
  1
  )

1

7

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1338/2011 (2011. gada 13. decembris), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1934/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai ar industrializētām valstīm un teritorijām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni

21

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1339/2011 (2011. gada 13. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā

30

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1340/2011 (2011. gada 13. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1889/2006 par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulē

32

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1341/2011 (2011. gada 13. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā

34

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1342/2011 (2011. gada 13. decembris), ar ko Regulu (EK) Nr. 1931/2006 groza attiecībā uz Kaļiņingradas apgabala un dažu Polijas administratīvo rajonu iekļaušanu atbilstīgajā pierobežas zonā

41

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1343/2011 (2011. gada 13. decembris) par atsevišķiem noteikumiem attiecībā uz zveju Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) nolīguma apgabalā, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1967/2006, kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem

GFCM

44

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojumu verbālprocess Līgumam starp Beļģijas Karalisti, Dānijas Karalisti, Vācijas Federatīvo Republiku, Grieķijas Republiku, Spānijas Karalisti, Francijas Republiku, Īriju, Itālijas Republiku, Luksemburgas Lielhercogisti, Nīderlandes Karalisti, Austrijas Republiku, Portugāles Republiku, Somijas Republiku, Zviedrijas Karalisti, Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti (Eiropas Savienības dalībvalstīm) un Čehijas Republiku, Igaunijas Republiku, Kipras Republiku, Latvijas Republiku, Lietuvas Republiku, Ungārijas Republiku, Maltas Republiku, Polijas Republiku, Slovēnijas Republiku, Slovākijas Republiku par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, kas parakstīts Atēnās 2003. gada 16. aprīlī(OV L 236, 23.9.2003.) (Īpašais izdevums latviešu valodā, 2003. gada 23. septembris) | 62 |

Labojumi

*

Labojumu verbālprocess Līgumam starp Beļģijas Karalisti, Dānijas Karalisti, Vācijas Federatīvo Republiku, Grieķijas Republiku, Spānijas Karalisti, Francijas Republiku, Īriju, Itālijas Republiku, Luksemburgas Lielhercogisti, Nīderlandes Karalisti, Austrijas Republiku, Portugāles Republiku, Somijas Republiku, Zviedrijas Karalisti, Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti (Eiropas Savienības dalībvalstīm) un Čehijas Republiku, Igaunijas Republiku, Kipras Republiku, Latvijas Republiku, Lietuvas Republiku, Ungārijas Republiku, Maltas Republiku, Polijas Republiku, Slovēnijas Republiku, Slovākijas Republiku par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, kas parakstīts Atēnās 2003. gada 16. aprīlī(OV L 236, 23.9.2003.) (Īpašais izdevums latviešu valodā, 2003. gada 23. septembris)

(OV L 236, 23.9.2003.) (Īpašais izdevums latviešu valodā, 2003. gada 23. septembris)

62

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

| 30.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 1336/2011

(2011. gada 13. decembris),

ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1215/2009, ar ko ievieš ārkārtas tirdzniecības pasākumus tām valstīm un teritorijām, kas piedalās vai ir saistītas ar Eiropas Savienības asociācijas un stabilizācijas procesu

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2000 (2) (2000. gada 18. septembris), ar kuru ievieš ārkārtas pasākumus tirdzniecībā ar tām valstīm un teritorijām, kas piedalās Eiropas Savienības asociācijas un stabilizācijas procesā vai ir ar to saistītas, gandrīz visiem produktiem ar izcelsmi valstīs un muitas teritorijās, kas gūst labumu no stabilizācijas un asociācijas procesa, tika ieviesti ārkārtas pasākumi tirdzniecībā, ar kuriem paredz neierobežotu un no muitas nodokļiem brīvu pieeju Savienības tirgum. Tā kā Regula (EK) Nr. 2007/2000 ir vairākkārt būtiski grozīta, skaidrības un praktisku apsvērumu dēļ tā tika kodificēta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1215/2009 (3). |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2000 (2) (2000. gada 18. septembris), ar kuru ievieš ārkārtas pasākumus tirdzniecībā ar tām valstīm un teritorijām, kas piedalās Eiropas Savienības asociācijas un stabilizācijas procesā vai ir ar to saistītas, gandrīz visiem produktiem ar izcelsmi valstīs un muitas teritorijās, kas gūst labumu no stabilizācijas un asociācijas procesa, tika ieviesti ārkārtas pasākumi tirdzniecībā, ar kuriem paredz neierobežotu un no muitas nodokļiem brīvu pieeju Savienības tirgum. Tā kā Regula (EK) Nr. 2007/2000 ir vairākkārt būtiski grozīta, skaidrības un praktisku apsvērumu dēļ tā tika kodificēta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1215/2009 (3).

| (2) | Stabilizācijas un asociācijas nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, tika parakstīts 2008. gada 16. jūnijā Luksemburgā. Kamēr tiek pabeigtas procedūras, kas vajadzīgas, lai nolīgums stātos spēkā, tika parakstīts un noslēgts (4) Pagaidu nolīgums par tirdzniecību un ar to saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, (5) un tas stājās spēkā 2008. gada 1. jūlijā. |
| --- | --- |

(2)

Stabilizācijas un asociācijas nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, tika parakstīts 2008. gada 16. jūnijā Luksemburgā. Kamēr tiek pabeigtas procedūras, kas vajadzīgas, lai nolīgums stātos spēkā, tika parakstīts un noslēgts (4) Pagaidu nolīgums par tirdzniecību un ar to saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, (5) un tas stājās spēkā 2008. gada 1. jūlijā.

| (3) | Stabilizācijas un asociācijas nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Serbijas Republiku, no otras puses, tika parakstīts 2008. gada 29. aprīlī Luksemburgā. Kamēr tiek pabeigtas procedūras, kas vajadzīgas, lai nolīgums stātos spēkā, tika parakstīts un noslēgts (6) Pagaidu nolīgums par tirdzniecību un ar to saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Serbijas Republiku, no otras puses, (7) un tas stājās spēkā 2010. gada 1. februārī. |
| --- | --- |

(3)

Stabilizācijas un asociācijas nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Serbijas Republiku, no otras puses, tika parakstīts 2008. gada 29. aprīlī Luksemburgā. Kamēr tiek pabeigtas procedūras, kas vajadzīgas, lai nolīgums stātos spēkā, tika parakstīts un noslēgts (6) Pagaidu nolīgums par tirdzniecību un ar to saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Serbijas Republiku, no otras puses, (7) un tas stājās spēkā 2010. gada 1. februārī.

| (4) | Ar Stabilizācijas un asociācijas nolīgumiem un Pagaidu nolīgumiem ir izveidots uz nolīgumiem balstīts tirdzniecības režīms starp Eiropas Savienību un Bosniju un Hercegovinu un starp Eiropas Savienību un Serbiju. Tāpēc ir jāgroza Regula (EK) Nr. 1215/2009, svītrojot Bosniju un Hercegovinu un Serbiju no to valstu saraksta, kuras saņem tarifu koncesijas par tiem pašiem produktiem, un jāpielāgo vispārējie tarifu kvotu apjomi konkrētiem produktiem atbilstoši ar līgumiem pamatotiem režīmiem. Tomēr uz Bosniju un Hercegovinu un Serbiju joprojām būtu jāattiecina Regula (EK) Nr. 1215/2009, ciktāl minētajā regulā ir paredzētas koncesijas, kas ir labvēlīgākas par pašreizējām koncesijām, kuras noteiktas atbilstoši divpusējiem līgumiem. |
| --- | --- |

(4)

Ar Stabilizācijas un asociācijas nolīgumiem un Pagaidu nolīgumiem ir izveidots uz nolīgumiem balstīts tirdzniecības režīms starp Eiropas Savienību un Bosniju un Hercegovinu un starp Eiropas Savienību un Serbiju. Tāpēc ir jāgroza Regula (EK) Nr. 1215/2009, svītrojot Bosniju un Hercegovinu un Serbiju no to valstu saraksta, kuras saņem tarifu koncesijas par tiem pašiem produktiem, un jāpielāgo vispārējie tarifu kvotu apjomi konkrētiem produktiem atbilstoši ar līgumiem pamatotiem režīmiem. Tomēr uz Bosniju un Hercegovinu un Serbiju joprojām būtu jāattiecina Regula (EK) Nr. 1215/2009, ciktāl minētajā regulā ir paredzētas koncesijas, kas ir labvēlīgākas par pašreizējām koncesijām, kuras noteiktas atbilstoši divpusējiem līgumiem.

| (5) | Regula (EK) Nr. 1215/2009 joprojām ir galvenais instruments, kas reglamentē tirdzniecības attiecības ar Kosovu (8). Kosovas nepārtraukta pieeja Savienības tirgum ir būtiska, lai notiktu Kosovas ekonomikas atveseļošanās, un visam reģionam. Vienlaikus šāda pieeja neradīs negatīvas sekas Savienībai. |
| --- | --- |

(5)

Regula (EK) Nr. 1215/2009 joprojām ir galvenais instruments, kas reglamentē tirdzniecības attiecības ar Kosovu (8). Kosovas nepārtraukta pieeja Savienības tirgum ir būtiska, lai notiktu Kosovas ekonomikas atveseļošanās, un visam reģionam. Vienlaikus šāda pieeja neradīs negatīvas sekas Savienībai.

| (6) | Minēto apsvērumu dēļ un ņemot vērā to, ka Regulas (EK) Nr. 1215/2009 darbības termiņš beidzās 2010. gada 31. decembrī, ir lietderīgi Regulas (EK) Nr. 1215/2009 darbības termiņu pagarināt līdz 2015. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(6)

Minēto apsvērumu dēļ un ņemot vērā to, ka Regulas (EK) Nr. 1215/2009 darbības termiņš beidzās 2010. gada 31. decembrī, ir lietderīgi Regulas (EK) Nr. 1215/2009 darbības termiņu pagarināt līdz 2015. gada 31. decembrim.

| (7) | Lai nodrošinātu to, ka Savienība spēj ievērot savas starptautiskās saistības, šajā regulā paredzētie preferenciālie pasākumi būtu jāpiemēro ar nosacījumu, ka tiek saglabāts vai pagarināts esošais termiņš Savienībai piešķirtajam atbrīvojumam no Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) saistībām. |
| --- | --- |

(7)

Lai nodrošinātu to, ka Savienība spēj ievērot savas starptautiskās saistības, šajā regulā paredzētie preferenciālie pasākumi būtu jāpiemēro ar nosacījumu, ka tiek saglabāts vai pagarināts esošais termiņš Savienībai piešķirtajam atbrīvojumam no Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) saistībām.

| (8) | Lai aizsargātu uzņēmēju ekonomiskās intereses, ir jāparedz pārejas pasākumi attiecībā uz precēm, kuras šīs regulas piemērošanas dienā atrodas tranzītā vai pagaidu glabāšanā muitas noliktavās vai brīvajās zonās. |
| --- | --- |

(8)

Lai aizsargātu uzņēmēju ekonomiskās intereses, ir jāparedz pārejas pasākumi attiecībā uz precēm, kuras šīs regulas piemērošanas dienā atrodas tranzītā vai pagaidu glabāšanā muitas noliktavās vai brīvajās zonās.

| (9) | Lai pieņemtu noteikumus, kas vajadzīgi šīs regulas piemērošanai, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantam attiecībā uz nepieciešamajiem grozījumiem un I un II pielikuma tehniskajiem pielāgojumiem, ņemot vērā grozījumus kombinētās nomenklatūras kodos un Taric apakšnodaļās, kā arī nepieciešamos pielāgojumus, ņemot vērā tirdzniecības preferences, kas piešķirtas saskaņā ar vienošanos starp Savienību un šajā regulā minētajām valstīm un teritorijām. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ar ekspertiem. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(9)

Lai pieņemtu noteikumus, kas vajadzīgi šīs regulas piemērošanai, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantam attiecībā uz nepieciešamajiem grozījumiem un I un II pielikuma tehniskajiem pielāgojumiem, ņemot vērā grozījumus kombinētās nomenklatūras kodos un Taric apakšnodaļās, kā arī nepieciešamos pielāgojumus, ņemot vērā tirdzniecības preferences, kas piešķirtas saskaņā ar vienošanos starp Savienību un šajā regulā minētajām valstīm un teritorijām. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ar ekspertiem. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (10) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai attiecībā uz to, ka tiek apturētas tiesības izmantot preferenču sniegtās priekšrocības pārkāpumu gadījumā, autentiskuma sertifikātu izsniegšanu, ar kuriem apliecina, ka preču izcelsme ir attiecīgajā valstī vai teritorijā un ka tās atbilst šīs regulas definīcijai, un attiecībā uz šajā regulā paredzēto pasākumu pagaidu apturēšanu pilnībā vai daļēji, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (9). |
| --- | --- |

(10)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai attiecībā uz to, ka tiek apturētas tiesības izmantot preferenču sniegtās priekšrocības pārkāpumu gadījumā, autentiskuma sertifikātu izsniegšanu, ar kuriem apliecina, ka preču izcelsme ir attiecīgajā valstī vai teritorijā un ka tās atbilst šīs regulas definīcijai, un attiecībā uz šajā regulā paredzēto pasākumu pagaidu apturēšanu pilnībā vai daļēji, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (9).

| (11) | Lai nodrošinātu nepārtrauktu tirdzniecību, šī regula ir jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2011. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

(11)

Lai nodrošinātu nepārtrauktu tirdzniecību, šī regula ir jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2011. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1215/2009 groza šādi;

| 1) | regulas 1. pantu aizstāj ar šādu:
  “1. pants
  Preferenču piemērošana
  1.   Ievērojot 3. pantā paredzētos īpašos noteikumus, produktus, kuru izcelsme ir Kosovas muitas teritorijā, izņemot produktus, kas atbilst Kombinētās nomenklatūras 0102., 0201., 0202., 0301., 0302., 0303., 0304., 0305., 1604., 1701., 1702. un 2204. pozīcijai, drīkst importēt Savienībā bez kvantitatīviem ierobežojumiem vai pasākumiem ar līdzvērtīgu ietekmi un ar atbrīvojumu no muitas nodokļiem un maksājumiem ar līdzvērtīgu ietekmi.
  2.   Attiecībā uz produktiem, kuru izcelsme ir Albānijā, Bosnijā un Hercegovinā, Horvātijā, bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, Melnkalnē vai Serbijā, turpina piemērot šīs regulas noteikumus, kad tajā attiecīgi norādīts. Šādiem produktiem arī piemēro visas šajā regulā paredzētās koncesijas, kuras ir labvēlīgākas nekā koncesijas, kas paredzētas divpusējos nolīgumos starp Savienību un minētajām valstīm.”; |
| --- | --- |

1)

regulas 1. pantu aizstāj ar šādu:

“1. pants

Preferenču piemērošana

1.   Ievērojot 3. pantā paredzētos īpašos noteikumus, produktus, kuru izcelsme ir Kosovas muitas teritorijā, izņemot produktus, kas atbilst Kombinētās nomenklatūras 0102., 0201., 0202., 0301., 0302., 0303., 0304., 0305., 1604., 1701., 1702. un 2204. pozīcijai, drīkst importēt Savienībā bez kvantitatīviem ierobežojumiem vai pasākumiem ar līdzvērtīgu ietekmi un ar atbrīvojumu no muitas nodokļiem un maksājumiem ar līdzvērtīgu ietekmi.

2.   Attiecībā uz produktiem, kuru izcelsme ir Albānijā, Bosnijā un Hercegovinā, Horvātijā, bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, Melnkalnē vai Serbijā, turpina piemērot šīs regulas noteikumus, kad tajā attiecīgi norādīts. Šādiem produktiem arī piemēro visas šajā regulā paredzētās koncesijas, kuras ir labvēlīgākas nekā koncesijas, kas paredzētas divpusējos nolīgumos starp Savienību un minētajām valstīm.”;

| 2) | regulas 2. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | jāatbilst “noteiktas izcelsmes izstrādājumu” definīcijai, kas izklāstīta Regulas (EEK) Nr. 2454/93 I daļas IV sadaļas 2. nodaļas 2. iedaļā.”; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

regulas 2. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

jāatbilst “noteiktas izcelsmes izstrādājumu” definīcijai, kas izklāstīta Regulas (EEK) Nr. 2454/93 I daļas IV sadaļas 2. nodaļas 2. iedaļā.”;

| b) | pievieno šādu punktu:
  “3.   Ja kāda valsts vai teritorija neievēro 1. vai 2. punktu, Komisija, pieņemot īstenošanas aktus, var pilnībā vai daļēji apturēt attiecīgās valsts vai teritorijas tiesības izmantot šajā regulā noteiktās priekšrocības. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 8. panta 4. punktā.”; |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu punktu:

“3.   Ja kāda valsts vai teritorija neievēro 1. vai 2. punktu, Komisija, pieņemot īstenošanas aktus, var pilnībā vai daļēji apturēt attiecīgās valsts vai teritorijas tiesības izmantot šajā regulā noteiktās priekšrocības. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 8. panta 4. punktā.”;

| 3) | regulas 3. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Muitas nodokļi, ko piemēro, importējot Savienībā intensīvi barotu jaunlopu gaļas produktus, kuri definēti II pielikumā un kuru izcelsme ir Kosovas muitas teritorijā, ir 20 % no ad valorem nodokļa un 20 % no īpašā nodokļa, kas noteikts Kopējā muitas tarifā, nepārsniedzot ikgadējo tarifu kvotu 475 tonnu apmērā, kas izteiktas liemeņa svarā.
  Importēšanas lūgumiem, kas atbilst šai kvotai, pievieno autentiskuma sertifikātu, ko izsniegušas eksportētājteritorijas kompetentās iestādes un kas apliecina, ka preču izcelsme ir attiecīgajā teritorijā un ka tās atbilst šīs regulas II pielikuma definīcijai. Minēto sertifikātu sagatavo Komisija, izmantojot īstenošanas aktus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 8. panta 4. punktā.”; |
| --- | --- | --- |

3)

regulas 3. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Muitas nodokļi, ko piemēro, importējot Savienībā intensīvi barotu jaunlopu gaļas produktus, kuri definēti II pielikumā un kuru izcelsme ir Kosovas muitas teritorijā, ir 20 % no ad valorem nodokļa un 20 % no īpašā nodokļa, kas noteikts Kopējā muitas tarifā, nepārsniedzot ikgadējo tarifu kvotu 475 tonnu apmērā, kas izteiktas liemeņa svarā.

Importēšanas lūgumiem, kas atbilst šai kvotai, pievieno autentiskuma sertifikātu, ko izsniegušas eksportētājteritorijas kompetentās iestādes un kas apliecina, ka preču izcelsme ir attiecīgajā teritorijā un ka tās atbilst šīs regulas II pielikuma definīcijai. Minēto sertifikātu sagatavo Komisija, izmantojot īstenošanas aktus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 8. panta 4. punktā.”;

| b) | svītro 3. punktu; |
| --- | --- |

b)

svītro 3. punktu;

| c) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Neskarot citus šīs regulas noteikumus, jo īpaši 10. pantu, un ņemot vērā lauksaimniecības un zivsaimniecības tirgu īpašo jutīgumu gadījumos, kad lauksaimniecības un zvejniecības produktu imports izraisa ievērojamus traucējumus Savienības tirgos un regulatīvajos mehānismos, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, var pieņemt attiecīgus pasākumus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 8. panta 4. punktā.”; |
| --- | --- |

c)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Neskarot citus šīs regulas noteikumus, jo īpaši 10. pantu, un ņemot vērā lauksaimniecības un zivsaimniecības tirgu īpašo jutīgumu gadījumos, kad lauksaimniecības un zvejniecības produktu imports izraisa ievērojamus traucējumus Savienības tirgos un regulatīvajos mehānismos, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, var pieņemt attiecīgus pasākumus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 8. panta 4. punktā.”;

| 4) | regulas 4. pantu aizstāj ar šādu:
  “4. pants
  Tarifu kvotu īstenošana intensīvi barotu jaunlopu gaļai
  Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu tarifu kvotas intensīvi barotu jaunlopu gaļas produktiem. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 8. panta 4. punktā.”; |
| --- | --- |

4)

regulas 4. pantu aizstāj ar šādu:

“4. pants

Tarifu kvotu īstenošana intensīvi barotu jaunlopu gaļai

Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu tarifu kvotas intensīvi barotu jaunlopu gaļas produktiem. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 8. panta 4. punktā.”;

| 5) | regulas 7. pantu aizstāj ar šādu:
  “7. pants
  Pilnvaru piešķiršana
  Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 7.a pantu attiecībā uz:






  a) | nepieciešamajiem grozījumiem un tehniskajiem pielāgojumiem I un II pielikumā, ņemot vērā Kombinētās nomenklatūras kodu un Taric apakšnodaļu grozījumus; |
| --- | --- | --- |

5)

regulas 7. pantu aizstāj ar šādu:

“7. pants

Pilnvaru piešķiršana

Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 7.a pantu attiecībā uz:

a)

nepieciešamajiem grozījumiem un tehniskajiem pielāgojumiem I un II pielikumā, ņemot vērā Kombinētās nomenklatūras kodu un Taric apakšnodaļu grozījumus;

| b) | nepieciešamajiem pielāgojumiem, ņemot vērā tirdzniecības preferenču piešķiršanu saskaņā ar vienošanos starp Savienību un valstīm un teritorijām, kas minētas 1. pantā.”; |
| --- | --- |

b)

nepieciešamajiem pielāgojumiem, ņemot vērā tirdzniecības preferenču piešķiršanu saskaņā ar vienošanos starp Savienību un valstīm un teritorijām, kas minētas 1. pantā.”;

| 6) | iekļauj šādu pantu:
  “7.a pants
  Deleģēšanas īstenošana
  1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
  2.   Pilnvaras pieņemt 7. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz šīs regulas piemērošanas laiku. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms šā laikposma beigām.
  3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 7. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.
  4.   Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.
  5.   Saskaņā ar 7. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.”; |
| --- | --- |

6)

iekļauj šādu pantu:

“7.a pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 7. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz šīs regulas piemērošanas laiku. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms šā laikposma beigām.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 7. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.   Saskaņā ar 7. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.”;

| 7) | regulas 8. pantu aizstāj ar šādu:
  “8. pants
  Komiteju procedūra
  1.   Regulas 2. un 10. panta vajadzībām Komisijai palīdz Rietumbalkānu īstenošanas komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (10), nozīmē.
  2.   Regulas 3. panta 4. punkta vajadzībām Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 260/2009 (2009. gada 26. februāris) par kopējiem importa noteikumiem (11) 4. panta 1. punktu. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
  3.   Regulas 3. panta 2. punkta un 4. panta vajadzībām Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota ar 195. panta 1. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1234/2007 (2007. gada 22. oktobris), ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (12). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
  4.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. |
| --- | --- |

7)

regulas 8. pantu aizstāj ar šādu:

“8. pants

Komiteju procedūra

1.   Regulas 2. un 10. panta vajadzībām Komisijai palīdz Rietumbalkānu īstenošanas komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (10), nozīmē.

2.   Regulas 3. panta 4. punkta vajadzībām Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 260/2009 (2009. gada 26. februāris) par kopējiem importa noteikumiem (11) 4. panta 1. punktu. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

3.   Regulas 3. panta 2. punkta un 4. panta vajadzībām Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota ar 195. panta 1. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1234/2007 (2007. gada 22. oktobris), ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (12). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

4.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

| 8) | regulas 10. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu groza šādi:






  i) | panta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | informējusi Rietumbalkānu īstenošanas komiteju;”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

8)

regulas 10. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu groza šādi:

i)

panta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

informējusi Rietumbalkānu īstenošanas komiteju;”;

| ii) | pievieno šādu daļu:
  “Pirmajā daļā minētos pasākumus pieņem ar īstenošanas aktiem. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 8. panta 4. punktā.”; |
| --- | --- |

ii)

pievieno šādu daļu:

“Pirmajā daļā minētos pasākumus pieņem ar īstenošanas aktiem. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 8. panta 4. punktā.”;

| b) | svītro 2. punktu; |
| --- | --- |

b)

svītro 2. punktu;

| c) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Atlikšanas perioda beigās Komisija lemj, vai izbeigt pagaidu atlikšanas pasākumu vai arī pagarināt atlikšanas pasākumu saskaņā ar 1. punktu.”; |
| --- | --- |

c)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Atlikšanas perioda beigās Komisija lemj, vai izbeigt pagaidu atlikšanas pasākumu vai arī pagarināt atlikšanas pasākumu saskaņā ar 1. punktu.”;

| 9) | regulas 12. panta otro daļu aizstāj ar šādu:
  “To piemēro līdz 2015. gada 31. decembrim.
  Šajā regulā paredzētās preferences pilnībā vai daļēji pārtrauc piemērot gadījumos, kad tās nebūtu atļautas ar PTO piešķirto atbrīvojumu. Šāda pārtraukšana ir spēkā no dienas, kad minētais atbrīvojums vairs nav spēkā. Pietiekami savlaicīgi pirms minētās dienas Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē paziņojumu, informējot par to uzņēmējus un kompetentās iestādes. Paziņojumā konkrēti norāda, kuras šajā regulā paredzētās preferences vairs nav spēkā, un dienu, no kuras tās pārtrauc piemērot.”; |
| --- | --- |

9)

regulas 12. panta otro daļu aizstāj ar šādu:

“To piemēro līdz 2015. gada 31. decembrim.

Šajā regulā paredzētās preferences pilnībā vai daļēji pārtrauc piemērot gadījumos, kad tās nebūtu atļautas ar PTO piešķirto atbrīvojumu. Šāda pārtraukšana ir spēkā no dienas, kad minētais atbrīvojums vairs nav spēkā. Pietiekami savlaicīgi pirms minētās dienas Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē paziņojumu, informējot par to uzņēmējus un kompetentās iestādes. Paziņojumā konkrēti norāda, kuras šajā regulā paredzētās preferences vairs nav spēkā, un dienu, no kuras tās pārtrauc piemērot.”;

| 10) | regulas I pielikumu aizstāj ar tekstu šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

10)

regulas I pielikumu aizstāj ar tekstu šīs regulas pielikumā.

2. pants

Uz precēm, kuras 2011. gada 1. janvārī atrodas tranzītā vai Savienībā pagaidu glabāšanā muitas noliktavās vai brīvajās zonās un attiecībā uz kurām pirms minētās dienas saskaņā ar Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (1993. gada 2. jūlijs), ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (13), I daļas IV sadaļas 2. nodaļas 2. iedaļu ir attiecīgi izsniegts pierādījums par izcelsmi Bosnijā un Hercegovinā vai Serbijā, arī turpmāk uz četriem mēnešiem no šīs regulas piemērošanas dienas attiecas Regula (EK) Nr. 1215/2009.

3. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2011. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2011. gada 13. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BUZEK

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. SZPUNAR

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2011. gada 13. oktobra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2011. gada 24. novembra lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV L 240, 23.9.2000., 1. lpp.

2

(3)  OV L 328, 15.12.2009., 1. lpp.

3

(4)  OV L 169, 30.6.2008., 10. lpp. Labotā versija OV L 233, 30.8.2008., 5. lpp.

4

(5)  OV L 233, 30.8.2008., 6. lpp.

5

(6)  OV L 28, 30.1.2010., 1. lpp.

6

(7)  OV L 28, 30.1.2010., 2. lpp.

7

(8)  Kā tas noteikts Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijā 1244(1999).

8

(9)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

9

(10)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

10

(11)  OV L 84, 31.3.2009., 1. lpp.

11

(12)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.”;

12

(13)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.

13

---

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

TARIFU KVOTAS, KAS MINĒTAS 3. PANTA 1. PUNKTĀ

Neskarot noteikumus, kas attiecas uz Kombinētās nomenklatūras interpretāciju, jāuzskata, ka produktu apraksts ir tikai orientējošs, un preferenču režīmu saistībā ar šo pielikumu nosaka, izmantojot KN kodus. Ja norādīti ex KN kodi, tad preferenču režīmu nosaka, piemērojot gan KN kodu, gan attiecīgo aprakstu.

| Kārtas nr. | KN kods | Apraksts | Gada kvotas apjoms (1) | Saņēmēji | Nodokļa likme |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1571 | 0301 91 10
  0301 91 90
  0302 11 10
  0302 11 20
  0302 11 80
  0303 21 10
  0303 21 20
  0303 21 80
  0304 19 15
  0304 19 17
  ex 0304 19 18
  ex 0304 19 91
  0304 29 15
  0304 29 17
  ex 0304 29 18
  ex 0304 99 21
  ex 0305 10 00
  ex 0305 30 90
  0305 49 45
  ex 0305 59 80
  ex 0305 69 80 | Foreles (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache un Oncorhynchus chrysogaster): dzīvas; svaigas vai dzesinātas; saldētas; žāvētas, sālītas vai sālījumā, kūpinātas; fileja un citāds zivju mīkstums; zivju milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā | 15 tonnas | Kosovas muitas teritorija | 0 % |
| 09.1573 | 0301 93 00
  0302 69 11
  0303 79 11
  ex 0304 19 18
  ex 0304 19 91
  ex 0304 29 18
  ex 0304 99 21
  ex 0305 10 00
  ex 0505 30 90
  ex 0305 49 80
  ex 0305 59 80
  ex 0305 69 80 | Karpas: dzīvas; svaigas vai dzesinātas; saldētas; žāvētas, sālītas vai sālījumā, kūpinātas; fileja un citāds zivju mīkstums; zivju milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā | 20 tonnas | Kosovas muitas teritorija | 0 % |
| 09.1575 | ex 0301 99 80
  0302 69 61
  0303 79 71
  ex 0304 19 39
  ex 0304 19 99
  ex 0304 29 99
  ex 0304 99 99
  ex 0305 10 00
  ex 0305 30 90
  ex 0305 49 80
  ex 0305 59 80
  ex 0305 69 80 | Jūras karūsas (Dentex dentex un Pagellus spp.): dzīvas; svaigas vai dzesinātas; saldētas; žāvētas, sālītas vai sālījumā, kūpinātas; fileja un citāds zivju mīkstums; zivju milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā | 45 tonnas | Kosovas muitas teritorija | 0 % |
| 09.1577 | ex 0301 99 80
  0302 69 94
  ex 0303 77 00
  ex 0304 19 39
  ex 0304 19 99
  ex 0304 29 99
  ex 0304 99 99
  ex 0305 10 00
  ex 0305 30 90
  ex 0305 49 80
  ex 0305 59 80
  ex 0305 69 80 | Jūras asari (Dicentrarchus labrax): dzīvi; svaigi vai dzesināti; saldēti; žāvēti; sālīti vai sālījumā, kūpināti; fileja un citāds zivju mīkstums; zivju milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā | 30 tonnas | Kosovas muitas teritorija | 0 % |
| 09.1515 | ex 2204 21 93
  ex 2204 21 94
  ex 2204 21 95
  ex 2204 21 96
  ex 2204 21 97
  ex 2204 21 98
  ex 2204 29 93
  ex 2204 29 94
  ex 2204 29 95
  ex 2204 29 96
  ex 2204 29 97
  ex 2204 29 98 | Svaigu vīnogu vīns, kura faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nepārsniedz 15 tilp. % un kas nav dzirkstošais vīns | 50 000 hl (2) | Albānija (3), Bosnija un Hercegovina (4), Horvātija (5), bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika (6), Melnkalne (7), Serbija (8) vai Kosovas muitas teritorija | Atbrīvojums |

Kārtas nr.

KN kods

Apraksts

Gada kvotas apjoms (1)

Saņēmēji

Nodokļa likme

09.1571

0301 91 10

0301 91 90

0302 11 10

0302 11 20

0302 11 80

0303 21 10

0303 21 20

0303 21 80

0304 19 15

0304 19 17

ex 0304 19 18

ex 0304 19 91

0304 29 15

0304 29 17

ex 0304 29 18

ex 0304 99 21

ex 0305 10 00

ex 0305 30 90

0305 49 45

ex 0305 59 80

ex 0305 69 80

Foreles (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache un Oncorhynchus chrysogaster): dzīvas; svaigas vai dzesinātas; saldētas; žāvētas, sālītas vai sālījumā, kūpinātas; fileja un citāds zivju mīkstums; zivju milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā

15 tonnas

Kosovas muitas teritorija

0 %

09.1573

0301 93 00

0302 69 11

0303 79 11

ex 0304 19 18

ex 0304 19 91

ex 0304 29 18

ex 0304 99 21

ex 0305 10 00

ex 0505 30 90

ex 0305 49 80

ex 0305 59 80

ex 0305 69 80

Karpas: dzīvas; svaigas vai dzesinātas; saldētas; žāvētas, sālītas vai sālījumā, kūpinātas; fileja un citāds zivju mīkstums; zivju milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā

20 tonnas

Kosovas muitas teritorija

0 %

09.1575

ex 0301 99 80

0302 69 61

0303 79 71

ex 0304 19 39

ex 0304 19 99

ex 0304 29 99

ex 0304 99 99

ex 0305 10 00

ex 0305 30 90

ex 0305 49 80

ex 0305 59 80

ex 0305 69 80

Jūras karūsas (Dentex dentex un Pagellus spp.): dzīvas; svaigas vai dzesinātas; saldētas; žāvētas, sālītas vai sālījumā, kūpinātas; fileja un citāds zivju mīkstums; zivju milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā

45 tonnas

Kosovas muitas teritorija

0 %

09.1577

ex 0301 99 80

0302 69 94

ex 0303 77 00

ex 0304 19 39

ex 0304 19 99

ex 0304 29 99

ex 0304 99 99

ex 0305 10 00

ex 0305 30 90

ex 0305 49 80

ex 0305 59 80

ex 0305 69 80

Jūras asari (Dicentrarchus labrax): dzīvi; svaigi vai dzesināti; saldēti; žāvēti; sālīti vai sālījumā, kūpināti; fileja un citāds zivju mīkstums; zivju milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā

30 tonnas

Kosovas muitas teritorija

0 %

09.1515

ex 2204 21 93

ex 2204 21 94

ex 2204 21 95

ex 2204 21 96

ex 2204 21 97

ex 2204 21 98

ex 2204 29 93

ex 2204 29 94

ex 2204 29 95

ex 2204 29 96

ex 2204 29 97

ex 2204 29 98

Svaigu vīnogu vīns, kura faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nepārsniedz 15 tilp. % un kas nav dzirkstošais vīns

50 000 hl (2)

Albānija (3), Bosnija un Hercegovina (4), Horvātija (5), bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika (6), Melnkalne (7), Serbija (8) vai Kosovas muitas teritorija

Atbrīvojums

---

(1)  Importam ar izcelsmi saņēmējvalstīs ir pieejams viens kopapjoms par katru tarifu kvotu.

1

(2)  Šīs vispārējās tarifu kvotas apjomu samazina, ja ir palielinājies atsevišķo tarifu kvotu apjoms, ko piemēro atbilstīgi kārtas numuram Nr. 09.1588 dažiem Horvātijas izcelsmes vīniem.

2

(3)  Lai par Albānijas izcelsmes vīnu varētu saņemt vispārējo tarifu kvotu, iepriekš jābūt izsmeltām abām atsevišķajām tarifu kvotām, kas paredzētas ar Albāniju noslēgtajā Papildprotokolā par vīnu. Šīs atsevišķās tarifu kvotas ir atvērtas atbilstīgi kārtas numuram Nr. 09.1512 un 09.1513.

3

(4)  Lai par Bosnijas un Hercegovinas izcelsmes vīnu varētu saņemt šo vispārējo tarifu kvotu, iepriekš jābūt izsmeltām abām atsevišķajām tarifu kvotām, kas paredzētas ar Bosniju un Hercegovinu noslēgtajā Papildprotokolā par vīnu. Šīs atsevišķās tarifu kvotas ir atvērtas atbilstīgi kārtas numuram Nr. 09.1528 un 09.1529.

4

(5)  Lai par Horvātijas izcelsmes vīnu varētu saņemt vispārējo tarifu kvotu, iepriekš jābūt izsmeltām abām atsevišķajām tarifu kvotām, kas paredzētas ar Horvātiju noslēgtajā Papildprotokolā par vīnu. Šīs atsevišķās tarifu kvotas ir atvērtas atbilstīgi kārtas numuram Nr. 09.1588 un 09.1589.

5

(6)  Lai par bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas izcelsmes vīnu varētu saņemt vispārējo tarifu kvotu, iepriekš jābūt izsmeltām abām atsevišķajām tarifu kvotām, kas paredzētas ar bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku noslēgtajā Papildprotokolā par vīnu. Šīs atsevišķās tarifu kvotas ir atvērtas atbilstīgi kārtas numuram Nr. 09.1558 un 09.1559.

6

(7)  Lai par Melnkalnes izcelsmes vīnu varētu saņemt šo vispārējo tarifu kvotu, iepriekš jābūt izsmeltai atsevišķajai tarifu kvotai, kas paredzēta ar Melnkalni noslēgtajā Papildprotokolā par vīnu. Šī atsevišķā tarifu kvota ir atvērta atbilstīgi kārtas numuram Nr. 09.1514.

7

(8)  Lai par Serbijas izcelsmes vīnu varētu saņemt šo vispārējo tarifu kvotu, iepriekš jābūt izsmeltām abām atsevišķajām tarifu kvotām, kas paredzētas ar Serbiju noslēgtajā Papildprotokolā par vīnu. Šīs atsevišķās tarifu kvotas ir atvērtas atbilstīgi kārtas numuram Nr. 09.1526 un 09.1527.”

8

---

| 30.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/7 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/7

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 1337/2011

(2011. gada 13. decembris)

attiecībā uz Eiropas statistiku par ilggadīgām kultūrām un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 357/79 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/109/EK

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 338. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Padomes Regula (EEK) Nr. 357/79 (1979. gada 5. februāris) par statistikas pārskatiem attiecībā uz vīnogulāju stādījumiem (2) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/109/EK (2001. gada 19. decembris) par dalībvalstīm veicamajiem statistiskajiem apsekojumiem nolūkā noteikt dažu augļu koku sugu stādījumu ražošanas potenciālu (3) jau ir vairākkārt grozītas. Tā kā tagad ir vajadzīgi papildu grozījumi un vienkāršojumi, skaidrības labad un saskaņā ar jauno pieeju Savienības tiesību aktu vienkāršošanai un labākam regulējumam minētie tiesību akti būtu jāaizstāj ar vienu aktu. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regula (EEK) Nr. 357/79 (1979. gada 5. februāris) par statistikas pārskatiem attiecībā uz vīnogulāju stādījumiem (2) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/109/EK (2001. gada 19. decembris) par dalībvalstīm veicamajiem statistiskajiem apsekojumiem nolūkā noteikt dažu augļu koku sugu stādījumu ražošanas potenciālu (3) jau ir vairākkārt grozītas. Tā kā tagad ir vajadzīgi papildu grozījumi un vienkāršojumi, skaidrības labad un saskaņā ar jauno pieeju Savienības tiesību aktu vienkāršošanai un labākam regulējumam minētie tiesību akti būtu jāaizstāj ar vienu aktu.

| (2) | Lai Komisija varētu veikt uzdevumu, kas tai uzticēts ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, kuri reglamentē lauksaimniecības tirgu kopējo organizāciju, Komisijai jāsaņem precīza informācija par dažu ilggadīgo kultūru sugu stādījumu ražošanas potenciālu Savienībā. Lai nodrošinātu, ka kopējā lauksaimniecības politika tiek pienācīgi pārvaldīta, Komisija prasa regulāri – reizi piecos – gados sniegt datus par ilggadīgām kultūrām. |
| --- | --- |

(2)

Lai Komisija varētu veikt uzdevumu, kas tai uzticēts ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, kuri reglamentē lauksaimniecības tirgu kopējo organizāciju, Komisijai jāsaņem precīza informācija par dažu ilggadīgo kultūru sugu stādījumu ražošanas potenciālu Savienībā. Lai nodrošinātu, ka kopējā lauksaimniecības politika tiek pienācīgi pārvaldīta, Komisija prasa regulāri – reizi piecos – gados sniegt datus par ilggadīgām kultūrām.

| (3) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 223/2009 (2009. gada 11. marts) par Eiropas statistiku (4) nodrošina atsauces kopumu Eiropas statistikai par ilggadīgām kultūrām. Jo īpaši minētajā regulā prasīta atbilstība profesionālās neatkarības, taisnīguma, objektivitātes, ticamības, statistikas konfidencialitātes un izmaksu lietderības principam. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 223/2009 (2009. gada 11. marts) par Eiropas statistiku (4) nodrošina atsauces kopumu Eiropas statistikai par ilggadīgām kultūrām. Jo īpaši minētajā regulā prasīta atbilstība profesionālās neatkarības, taisnīguma, objektivitātes, ticamības, statistikas konfidencialitātes un izmaksu lietderības principam.

| (4) | Ir jāstiprina Eiropas statistikas sagatavošanā un publicēšanā iesaistīto iestāžu sadarbība. |
| --- | --- |

(4)

Ir jāstiprina Eiropas statistikas sagatavošanā un publicēšanā iesaistīto iestāžu sadarbība.

| (5) | Gatavojot un apkopojot Eiropas statistiku, būtu jāņem vērā starptautiskie ieteikumi un labākā prakse. |
| --- | --- |

(5)

Gatavojot un apkopojot Eiropas statistiku, būtu jāņem vērā starptautiskie ieteikumi un labākā prakse.

| (6) | Vajadzētu būt pieejamai strukturālajai statistikai par ilggadīgām kultūrām, lai nodrošinātu to, ka ražošanas potenciāls un tirgus situācija varētu tikt uzraudzīta. Turklāt papildus informācijai, ko sniedz vienotā kopējā tirgus organizācijas kontekstā, būtiska ir informācija par statistikas reģionālo dalījumu. Tāpēc dalībvalstīm būtu jāuzdod vākt šādu informāciju un noteiktos datumos to nosūtīt Komisijai. |
| --- | --- |

(6)

Vajadzētu būt pieejamai strukturālajai statistikai par ilggadīgām kultūrām, lai nodrošinātu to, ka ražošanas potenciāls un tirgus situācija varētu tikt uzraudzīta. Turklāt papildus informācijai, ko sniedz vienotā kopējā tirgus organizācijas kontekstā, būtiska ir informācija par statistikas reģionālo dalījumu. Tāpēc dalībvalstīm būtu jāuzdod vākt šādu informāciju un noteiktos datumos to nosūtīt Komisijai.

| (7) | Strukturālā statistika par ilggadīgām kultūrām ir būtiska, lai Savienības mērogā varētu pārvaldīt tirgus. Tāpat ir būtiski, lai strukturālā statistika par ilggadīgām kultūrām būtu aptverta papildus ikgadējai statistikai par platībām un ražošanu, ko reglamentē citi Savienības tiesību akti attiecībā uz statistiku. |
| --- | --- |

(7)

Strukturālā statistika par ilggadīgām kultūrām ir būtiska, lai Savienības mērogā varētu pārvaldīt tirgus. Tāpat ir būtiski, lai strukturālā statistika par ilggadīgām kultūrām būtu aptverta papildus ikgadējai statistikai par platībām un ražošanu, ko reglamentē citi Savienības tiesību akti attiecībā uz statistiku.

| (8) | Lai izvairītos no nevajadzīga sloga radīšanas saimniecībām un pārvaldes iestādēm, būtu jānosaka robežvērtības, lai nošķirtu nebūtiskas struktūras no pamatstruktūrām, par kurām jāvāc statistika par ilggadīgām kultūrām. |
| --- | --- |

(8)

Lai izvairītos no nevajadzīga sloga radīšanas saimniecībām un pārvaldes iestādēm, būtu jānosaka robežvērtības, lai nošķirtu nebūtiskas struktūras no pamatstruktūrām, par kurām jāvāc statistika par ilggadīgām kultūrām.

| (9) | Lai nodrošinātu datu saskaņošanu, ir skaidri jānosaka svarīgākās definīcijas, pārskata periodi un precizitātes prasības, kas piemērojamas, sagatavojot statistiku par ilggadīgām kultūrām. |
| --- | --- |

(9)

Lai nodrošinātu datu saskaņošanu, ir skaidri jānosaka svarīgākās definīcijas, pārskata periodi un precizitātes prasības, kas piemērojamas, sagatavojot statistiku par ilggadīgām kultūrām.

| (10) | Lai vajadzīgajā termiņā garantētu lietotājiem šīs statistikas pieejamību, būtu jānosaka laika grafiks datu nosūtīšanai Komisijai. |
| --- | --- |

(10)

Lai vajadzīgajā termiņā garantētu lietotājiem šīs statistikas pieejamību, būtu jānosaka laika grafiks datu nosūtīšanai Komisijai.

| (11) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 (2003. gada 26. maijs) par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi (5) visā dalībvalstu statistikā, ko nosūta Komisijai un kas sagatavota teritoriālo vienību dalījumā, jāizmanto NUTS klasifikācija. Tādēļ, lai sagatavotu salīdzināmu reģionālo statistiku par ilggadīgam kultūrām, teritoriālās vienības būtu jādefinē saskaņā ar NUTS klasifikāciju. Tomēr, tā kā vīna un vīnogulāju nozares pareizai pārvaldībai vajadzīgi citi teritoriālie dalījumi, minētajai nozarei var noteikt atšķirīgas teritoriālās vienības. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 (2003. gada 26. maijs) par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi (5) visā dalībvalstu statistikā, ko nosūta Komisijai un kas sagatavota teritoriālo vienību dalījumā, jāizmanto NUTS klasifikācija. Tādēļ, lai sagatavotu salīdzināmu reģionālo statistiku par ilggadīgam kultūrām, teritoriālās vienības būtu jādefinē saskaņā ar NUTS klasifikāciju. Tomēr, tā kā vīna un vīnogulāju nozares pareizai pārvaldībai vajadzīgi citi teritoriālie dalījumi, minētajai nozarei var noteikt atšķirīgas teritoriālās vienības.

| (12) | Lai novērtētu datu kvalitāti un analizētu rezultātus, būtiski ir metodoloģiskie un kvalitātes ziņojumi, kas tādēļ būtu jāiesniedz regulāri. |
| --- | --- |

(12)

Lai novērtētu datu kvalitāti un analizētu rezultātus, būtiski ir metodoloģiskie un kvalitātes ziņojumi, kas tādēļ būtu jāiesniedz regulāri.

| (13) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, izveidot vienotu regulējumu sistemātiskai Eiropas statistikas datu sagatavošanai par ilggadīgām kultūrām, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šo mērķi labāk var sasniegt Savienības mērogā, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, izveidot vienotu regulējumu sistemātiskai Eiropas statistikas datu sagatavošanai par ilggadīgām kultūrām, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šo mērķi labāk var sasniegt Savienības mērogā, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (14) | Lai nodrošinātu vienmērīgu pāreju no režīma, ko piemēro saskaņā ar Direktīvu 2001/109/EK, ar šo regulu būtu jāparedz iespēja piešķirt atkāpes dalībvalstīm, kurās šīs regulas piemērošanai valstu statistikas sistēmās būtu vajadzīgi plaša mēroga pielāgojumi un kurās šī piemērošana varētu radīt ievērojamas praktiskas problēmas. |
| --- | --- |

(14)

Lai nodrošinātu vienmērīgu pāreju no režīma, ko piemēro saskaņā ar Direktīvu 2001/109/EK, ar šo regulu būtu jāparedz iespēja piešķirt atkāpes dalībvalstīm, kurās šīs regulas piemērošanai valstu statistikas sistēmās būtu vajadzīgi plaša mēroga pielāgojumi un kurās šī piemērošana varētu radīt ievērojamas praktiskas problēmas.

| (15) | Lai ņemtu vērā ekonomisko un tehnisko attīstību, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz grozījumiem I pielikumā noteiktajā sugu dalījumā grupās, blīvuma klasēs un vecuma klasēs un II pielikumā noteiktajos mainīgajos lielumos/raksturlielumos, lieluma klasēs, specializācijas pakāpēs un vīnogulāju šķirnēs, izņemot attiecībā uz izvēles iespēju sniegt pieprasīto informāciju. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(15)

Lai ņemtu vērā ekonomisko un tehnisko attīstību, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz grozījumiem I pielikumā noteiktajā sugu dalījumā grupās, blīvuma klasēs un vecuma klasēs un II pielikumā noteiktajos mainīgajos lielumos/raksturlielumos, lieluma klasēs, specializācijas pakāpēs un vīnogulāju šķirnēs, izņemot attiecībā uz izvēles iespēju sniegt pieprasīto informāciju. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (16) | Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (6). |
| --- | --- |

(16)

Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (6).

| (17) | Regula (EEK) Nr. 357/79 un Direktīva 2001/109/EK būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(17)

Regula (EEK) Nr. 357/79 un Direktīva 2001/109/EK būtu jāatceļ.

| (18) | Lai nodrošinātu Eiropas statistikas par ilggadīgām kultūrām pamatnostādnēs paredzēto darbību nepārtrauktību, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tā būtu jāpiemēro no 2012. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(18)

Lai nodrošinātu Eiropas statistikas par ilggadīgām kultūrām pamatnostādnēs paredzēto darbību nepārtrauktību, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tā būtu jāpiemēro no 2012. gada 1. janvāra.

| (19) | Ir notikusi apspriešanās ar Lauksaimniecības statistikas pastāvīgo komiteju, |
| --- | --- |

(19)

Ir notikusi apspriešanās ar Lauksaimniecības statistikas pastāvīgo komiteju,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

1.   Ar šo regulu izveido vienotu sistēmu sistemātiskai Eiropas statistikas sagatavošanai par šādām ilggadīgām kultūrām:

| a) | deserta ābelēm; |
| --- | --- |

a)

deserta ābelēm;

| b) | ābelēm, kuru augļi paredzēti rūpnieciskai pārstrādei; |
| --- | --- |

b)

ābelēm, kuru augļi paredzēti rūpnieciskai pārstrādei;

| c) | deserta bumbierēm; |
| --- | --- |

c)

deserta bumbierēm;

| d) | bumbierēm, kuru augļi paredzēti rūpnieciskai pārstrādei; |
| --- | --- |

d)

bumbierēm, kuru augļi paredzēti rūpnieciskai pārstrādei;

| e) | aprikožu kokiem; |
| --- | --- |

e)

aprikožu kokiem;

| f) | deserta persiku kokiem; |
| --- | --- |

f)

deserta persiku kokiem;

| g) | persiku kokiem, kuru augļi paredzēti rūpnieciskai pārstrādei; |
| --- | --- |

g)

persiku kokiem, kuru augļi paredzēti rūpnieciskai pārstrādei;

| h) | apelsīnu kokiem; |
| --- | --- |

h)

apelsīnu kokiem;

| i) | sīko citrusaugļu kokiem; |
| --- | --- |

i)

sīko citrusaugļu kokiem;

| j) | citronkokiem; |
| --- | --- |

j)

citronkokiem;

| k) | olīvkokiem; |
| --- | --- |

k)

olīvkokiem;

| l) | vīnogulājiem galda vīnogu ražošanai; |
| --- | --- |

l)

vīnogulājiem galda vīnogu ražošanai;

| m) | vīnogulājiem citām vajadzībām. |
| --- | --- |

m)

vīnogulājiem citām vajadzībām.

2.   Par 1. punkta b), d), g) un l) apakšpunktā minētajām kultūrām dalībvalstis statistiku sagatavo pēc izvēles.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “ilggadīga kultūra” ir kultūra, ko neaudzē augsekā un kas nav ilggadīgie zālāji; tā aizņem augsni ilgu laiku un dod ražu vairākus gadus; |
| --- | --- |

1)

“ilggadīga kultūra” ir kultūra, ko neaudzē augsekā un kas nav ilggadīgie zālāji; tā aizņem augsni ilgu laiku un dod ražu vairākus gadus;

| 2) | “apstādīts zemes gabals” ir lauksaimniecības zemes gabals, kā tas definēts 2. panta otrās daļas 1. punktā Komisijas Regulā (EK) Nr. 1122/2009 (2009. gada 30. novembris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 attiecībā uz savstarpēju atbilstību, modulāciju un integrēto administrēšanas un kontroles sistēmu saskaņā ar minētajā regulā paredzētajām tiešā atbalsta shēmām lauksaimniekiem, kā arī lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 attiecībā uz savstarpēju atbilstību saskaņā ar vīna nozarē paredzēto atbalsta shēmu (7), un kas ir apstādīts ar vienu no šīs regulas 1. panta 1. punktā minētajām ilggadīgajām kultūrām; |
| --- | --- |

2)

“apstādīts zemes gabals” ir lauksaimniecības zemes gabals, kā tas definēts 2. panta otrās daļas 1. punktā Komisijas Regulā (EK) Nr. 1122/2009 (2009. gada 30. novembris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 attiecībā uz savstarpēju atbilstību, modulāciju un integrēto administrēšanas un kontroles sistēmu saskaņā ar minētajā regulā paredzētajām tiešā atbalsta shēmām lauksaimniekiem, kā arī lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 attiecībā uz savstarpēju atbilstību saskaņā ar vīna nozarē paredzēto atbalsta shēmu (7), un kas ir apstādīts ar vienu no šīs regulas 1. panta 1. punktā minētajām ilggadīgajām kultūrām;

| 3) | “apstādīta platība” ir tādu zemes gabalu platība, kura apstādīta ar viendabīgiem attiecīgās ilggadīgās kultūras stādījumiem un noapaļota līdz tuvākajam 0,1 hektāram (ha); |
| --- | --- |

3)

“apstādīta platība” ir tādu zemes gabalu platība, kura apstādīta ar viendabīgiem attiecīgās ilggadīgās kultūras stādījumiem un noapaļota līdz tuvākajam 0,1 hektāram (ha);

| 4) | “ražas gads” ir kalendārais gads, kad sāk novākt ražu; |
| --- | --- |

4)

“ražas gads” ir kalendārais gads, kad sāk novākt ražu;

| 5) | “blīvums” ir augu skaits hektārā; |
| --- | --- |

5)

“blīvums” ir augu skaits hektārā;

| 6) | “parastais stādīšanas periods” ir gada periods, kad parasti stāda ilggadīgās kultūras, sākot no rudens vidus un beidzot ar nākamā gada pavasara vidu; |
| --- | --- |

6)

“parastais stādīšanas periods” ir gada periods, kad parasti stāda ilggadīgās kultūras, sākot no rudens vidus un beidzot ar nākamā gada pavasara vidu;

| 7) | “stādīšanas gads” ir pirmais gads, kad augs sāk veģetatīvo attīstību pēc dienas, kad tas ir iestādīts tiešajā ražošanas vietā; |
| --- | --- |

7)

“stādīšanas gads” ir pirmais gads, kad augs sāk veģetatīvo attīstību pēc dienas, kad tas ir iestādīts tiešajā ražošanas vietā;

| 8) | “vecums” ir gadu skaits kopš stādīšanas gada, ko uzskata par 1. gadu; |
| --- | --- |

8)

“vecums” ir gadu skaits kopš stādīšanas gada, ko uzskata par 1. gadu;

| 9) | “deserta ābele, deserta bumbiere un deserta persiku koks” ir ābeļu, bumbieru un persiku koku stādījumi, izņemot tos, kuros iegūtie augļi īpaši paredzēti rūpnieciskai pārstrādei. Ja nav iespējams noteikt stādījumus, kuri paredzēti rūpnieciskai pārstrādei, attiecīgās teritorijas iekļauj šajā kategorijā; |
| --- | --- |

9)

“deserta ābele, deserta bumbiere un deserta persiku koks” ir ābeļu, bumbieru un persiku koku stādījumi, izņemot tos, kuros iegūtie augļi īpaši paredzēti rūpnieciskai pārstrādei. Ja nav iespējams noteikt stādījumus, kuri paredzēti rūpnieciskai pārstrādei, attiecīgās teritorijas iekļauj šajā kategorijā;

| 10) | “vīnogulāji citām vajadzībām” ir vīnogulāju platības, kuras jāiekļauj vīna dārzu reģistrā, kā noteikts Komisijas Regulas (EK) Nr. 436/2009 (2009. gada 26. maijs), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2008 piemērošanai attiecībā uz vīna dārzu reģistru, obligātajiem paziņojumiem un informācijas vākšanu vīna tirgus uzraudzībai, kā arī vīna produktu pārvadājumu pavaddokumentiem un vīna nozarē veicamo uzskaites reģistrāciju (8), 3. pantā; |
| --- | --- |

10)

“vīnogulāji citām vajadzībām” ir vīnogulāju platības, kuras jāiekļauj vīna dārzu reģistrā, kā noteikts Komisijas Regulas (EK) Nr. 436/2009 (2009. gada 26. maijs), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2008 piemērošanai attiecībā uz vīna dārzu reģistru, obligātajiem paziņojumiem un informācijas vākšanu vīna tirgus uzraudzībai, kā arī vīna produktu pārvadājumu pavaddokumentiem un vīna nozarē veicamo uzskaites reģistrāciju (8), 3. pantā;

| 11) | “divējādas izmantošanas vīnogas” ir vīnogulāju šķirņu vīnogas, kas uzskaitītas vīnogulāju šķirņu klasifikācijā, ko dalībvalstis izstrādājušas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 (2007. gada 22. oktobris), ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (9), 120.a panta 2. līdz 6. punktu, un kas tiek audzētas vienai un tai pašai administratīvajai vienībai, gan kā vīna vīnogu šķirnes, gan kā attiecīgā gadījumā galda vīnogu šķirnes; šķirnes žāvētu vīnogu ražošanai vai šķirnes vīna spirta ražošanai; |
| --- | --- |

11)

“divējādas izmantošanas vīnogas” ir vīnogulāju šķirņu vīnogas, kas uzskaitītas vīnogulāju šķirņu klasifikācijā, ko dalībvalstis izstrādājušas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 (2007. gada 22. oktobris), ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (9), 120.a panta 2. līdz 6. punktu, un kas tiek audzētas vienai un tai pašai administratīvajai vienībai, gan kā vīna vīnogu šķirnes, gan kā attiecīgā gadījumā galda vīnogu šķirnes; šķirnes žāvētu vīnogu ražošanai vai šķirnes vīna spirta ražošanai;

| 12) | “kombinētās kultūras” ir tādu kultūru kombinēšana, kuras vienlaikus tiek audzētas vienā zemes gabalā. |
| --- | --- |

12)

“kombinētās kultūras” ir tādu kultūru kombinēšana, kuras vienlaikus tiek audzētas vienā zemes gabalā.

3. pants

Aptvērums

1.   Statistika, kura sniedzama par 1. panta 1. punkta a) līdz l) apakšpunktā minētajām ilggadīgajām kultūrām, ir reprezentatīva attiecībā uz vismaz 95 % no kopējās apstādītās platības, kurā pilnībā vai galvenokārt ražo attiecīgās ilggadīgās kultūras tirgum katrā dalībvalstī.

2.   Neatkarīgi no 1. punkta dalībvalstis var izslēgt saimniecības, kuras nesasniedz 0,2 hektāru slieksni attiecībā uz katru ilggadīgo kultūru un kuras ražo pilnībā vai galvenokārt tirgum katrā dalībvalstī. Ja šādu saimniecību platība ir mazāka par 5 % no kopējās ar atsevišķo kultūru apstādītās platības, dalībvalstis var paaugstināt minēto slieksni, ja tā rezultātā kopējā ar atsevišķo kultūru apstādītā platība nesamazinātos par vairāk nekā papildu 5 %.

3.   Kombinēto kultūru platību sadala starp dažādām kultūrām proporcionāli zemes platībai, ko tās aizņem.

4.   Šīs regulas 1. panta 1. punkta m) apakšpunktā minēto statistiku par ilggadīgām kultūrām sniedz, izmantojot pieejamos datus vīna dārzu reģistrā, kas īstenots saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 185.a pantu par visām saimniecībām, kuras iekļautas šajā reģistrā, kā definēts Regulas (EK) Nr. 436/2009 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā.

4. pants

Datu sagatavošana

1.   Izņemot gadījumus, kad tiek izmantota 1. panta 2. punktā minētā iespēja, dalībvalstis, kurās katra atsevišķā 1. panta 1. punkta a) līdz l) apakšpunktā minētā kultūra aizņem vismaz 1 000 ha, 2012. gadā un pēc tam reizi piecos gados sagatavo I pielikumā minētos datus.

2.   Dalībvalstis, kurās katra atsevišķā 1. panta 1. punkta m) apakšpunktā minētā kultūra aizņem vismaz 500 ha, 2015. gadā un pēc tam reizi piecos gados sagatavo II pielikumā minētos datus.

3.   Lai ņemtu vērā ekonomikas un tehnikas attīstību, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 11. pantu attiecībā uz šādiem grozījumiem:

| — | I pielikumā noteiktajā sugu dalījumā grupās, blīvuma klasēs un vecuma klasēs, un |
| --- | --- |

—

I pielikumā noteiktajā sugu dalījumā grupās, blīvuma klasēs un vecuma klasēs, un

| — | II pielikumā noteiktajos mainīgajos lielumos/raksturlielumos, lieluma klasēs, specializācijas pakāpēs un vīnogulāju šķirnēs, |
| --- | --- |

—

II pielikumā noteiktajos mainīgajos lielumos/raksturlielumos, lieluma klasēs, specializācijas pakāpēs un vīnogulāju šķirnēs,

izņemot attiecībā uz izvēles iespēju sniegt pieprasīto informāciju.

Īstenojot šo pilnvaru, Komisija nodrošina, ka deleģētie akti nerada ievērojamu papildu administratīvo slogu dalībvalstīm un respondentiem.

5. pants

Pārskata gads

1.   Pirmais pārskata gads I pielikumā minētajiem datiem attiecībā uz 1. panta 1. punkta a) līdz l) apakšpunktā minēto statistiku par ilggadīgām kultūrām ir 2012. gads.

2.   Pirmais pārskata gads II pielikumā minētajiem datiem attiecībā uz 1. panta 1. punkta m) apakšpunktā minēto statistiku par ilggadīgām kultūrām ir 2015. gads.

3.   Sniegtie statistikas dati par ilggadīgām kultūrām attiecas uz apstādīto platību pēc parastā stādīšanas perioda.

6. pants

Precizitātes prasības

1.   Dalībvalstis, kuras veic izlases apsekojumus, lai iegūtu statistiku par ilggadīgām kultūrām, veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka datu variācijas koeficients valsts mērogā nepārsniedz 3 % attiecībā uz katras 1. panta 1. punktā minētās kultūras apstādīto platību.

2.   Dalībvalstis, kuras pieņem lēmumu izmantot citus statistikas informācijas avotus, nevis apsekojumus, nodrošina, ka tādā veidā iegūta informācija ir vismaz tikpat kvalitatīva kā statistikas apsekojumos iegūtā informācija.

3.   Dalībvalstis, kas pieņem lēmumu izmantot administratīvu avotu, lai sniegtu 1. panta 1. punkta a) līdz l) apakšpunktā minētos statistikas datus par ilggadīgām kultūrām, iepriekš informē Komisiju un nodrošina detalizētu informāciju par izmantojamo metodi un no minētā administratīvā avota iegūto datu kvalitāti.

7. pants

Reģionālā statistika

1.   Šīs regulas 1. panta 1. punkta a) līdz l) apakšpunktā minētos un šīs regulas I pielikumā precizētos datus attiecībā uz statistiku par ilggadīgām kultūrām iedala atbilstoši NUTS 1. līmeņa teritoriālajām vienībām, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1059/2003, ja vien šīs regulas I pielikumā nav paredzēts vispārīgāks iedalījums.

2.   Šīs regulas 1. panta 1. punkta m) apakšpunktā minētos un šīs regulas II pielikumā precizētos datus attiecībā uz statistiku par ilggadīgām kultūrām iedala atbilstoši NUTS 2. līmeņa teritoriālajām vienībām, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1059/2003, ja vien šīs regulas II pielikumā nav paredzēts vispārīgāks iedalījums.

8. pants

Nosūtīšana Komisijai

1.   Dalībvalstis nosūta Komisijai (Eurostat) I un II pielikumā norādītos datus līdz nākamā gada 30. septembrim pēc pārskata perioda beigām.

2.   Komisija pieņem īstenošanas aktus attiecībā uz atbilstošu tehnisko formātu I un II pielikumā minēto datu nosūtīšanai. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 12. panta 2. punktā.

9. pants

Metodoloģiskais un kvalitātes ziņojums

1.   Šīs regulas vajadzībām nosūtāmajiem datiem piemēro Regulas (EK) Nr. 223/2009 12. panta 1. punktā minētos kvalitātes kritērijus.

2.   Līdz 2013. gada 30. septembrim un pēc tam reizi piecos gados dalībvalstis iesniedz Komisijai (Eurostat) ziņojumus par nosūtīto datu kvalitāti un metodēm, kas izmantotas, gatavojot statistiku par ilggadīgām kultūrām, kas minēta šīs regulas 1. panta 1. punkta a) līdz l) apakšpunktā.

3.   Līdz 2016. gada 30. septembrim un pēc tam reizi piecos gados dalībvalstis iesniedz Komisijai (Eurostat) ziņojumus par nosūtīto datu kvalitāti un metodēm, kas izmantotas, gatavojot statistiku par ilggadīgām kultūrām, kas minēta šīs regulas 1. panta 1. punkta m) apakšpunktā.

4.   Ziņojumos apraksta:

| a) | to apsekojumu veidu, uz kuriem attiecas šī regula, un izmantoto metodoloģiju; |
| --- | --- |

a)

to apsekojumu veidu, uz kuriem attiecas šī regula, un izmantoto metodoloģiju;

| b) | precizitātes līmeni un aptvērumu, kas sasniegts šajā regulā minētajos izlases apsekojumos; un |
| --- | --- |

b)

precizitātes līmeni un aptvērumu, kas sasniegts šajā regulā minētajos izlases apsekojumos; un

| c) | citu izmantoto avotu, kas nav apsekojumi, kvalitāti;
  izmantojot 1. punktā minētos kvalitātes kritērijus. |
| --- | --- |

c)

citu izmantoto avotu, kas nav apsekojumi, kvalitāti;

izmantojot 1. punktā minētos kvalitātes kritērijus.

5.   Dalībvalstis informē Komisiju par metodoloģijas vai citām pārmaiņām, kas varētu ievērojami ietekmēt statistikas datus par ilggadīgām kultūrām, ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms minēto pārmaiņu stāšanās spēkā.

6.   Ņem vērā principu, ka papildu izmaksām un slogam jābūt saprātīgam.

10. pants

Atkāpe

1.   Ja šīs regulas piemērošanai dalībvalsts valsts statistikas sistēmai ir vajadzīgi plaša mēroga pielāgojumi un ja tā varētu radīt ievērojamas praktiskas problēmas attiecībā uz ilggadīgām kultūrām, kas minētas 1. panta 1. punkta a) līdz l) apakšpunktā, Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, piešķirot minētajai dalībvalstij atkāpi no šīs regulas piemērošanas līdz 2012. gada 31. decembrim. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 12. panta 2. punktā.

2.   Piemērojot 1. punktu, dalībvalsts ne vēlāk kā 2012. gada 1. februārī iesniedz Komisijai pienācīgi pamatotu pieprasījumu.

3.   Dalībvalstis, kas izmanto atkāpi, turpina piemērot Direktīvu 2001/109/EK.

11. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 4. panta 3. punktā un 13. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2011. gada 31. decembra. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 4. panta 3. punktā un 13. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Tiklīdz tā pieņem deleģēto aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.   Saskaņā ar 4. panta 3. punktu un 13. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja līdz minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu lēmumu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

12. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz Lauksaimniecības statistikas pastāvīgā komiteja, kas izveidota ar 1. pantu Padomes Lēmumā 72/279/EEK (1972. gada 31. jūlijs), ar ko izveido Lauksaimniecības statistikas pastāvīgo komiteju (10). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

13. pants

Pārskatīšana

Līdz 2018. gada 31. decembrim un pēc tam reizi piecos gados Komisija pārskata šīs regulas darbību. Saistībā ar šo pārskatīšanu Komisija izvērtē, vai ir nepieciešams sagatavot visus 4. pantā minētos datus. Ja Komisija uzskata, ka daži no šiem datiem vairs nav nepieciešami, tā ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 11. pantu, svītrojot no I un II pielikuma dažus datus.

14. pants

Atcelšana

Regula (EEK) Nr. 357/79 un Direktīva 2001/109/EK tiek atceltas ar 2012. gada 1. janvāri.

Atsauces uz atcelto regulu un atcelto direktīvu uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

15. pants

Pārejas noteikumi

Atkāpjoties no šīs regulas 14. panta, Direktīva 2001/109/EK ir piemērojama, ievērojot 10. pantā minētos nosacījumus.

16. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2012. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2011. gada 13. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BUZEK

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. SZPUNAR

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. novembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2011. gada 1. decembra lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV L 54, 5.3.1979., 124. lpp.

2

(3)  OV L 13, 16.1.2002., 21. lpp.

3

(4)  OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.

4

(5)  OV L 154, 21.6.2003., 1. lpp.

5

(6)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

6

(7)  OV L 316, 2.12.2009., 65. lpp.

7

(8)  OV L 128, 27.5.2009., 15. lpp.

8

(9)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

9

(10)  OV L 179, 7.8.1972., 1. lpp.

10

---

I PIELIKUMS

Statistikas dati par augļu un olīvu stādījumiem

1.   Sugu dalījums “Grupās”

| Sugas | Dalījums |
| --- | --- |
| Deserta ābeles | Grupa Boskoop rouge |
| Grupa Braeburn |
| Grupa Cox Orange |
| Grupa Cripps Pink |
| Grupa Elstar |
| Grupa Fuji |
| Grupa Gala |
| Grupa Golden Delicious |
| Grupa Granny Smith |
| Grupa Idared |
| Grupa Jonagold/Jonagored |
| Grupa Morgenduft |
| Grupa Red Delicious |
| Grupa Reinette blanche du Canada |
| Grupa Shampion |
| Grupa Lobo |
| Grupa Pinova |
| Citas |
| Ābeles, kuru augļi paredzēti rūpnieciskai pārstrādei (pēc izvēles) |
| Deserta bumbieres | Grupa Conference |
| Grupa William |
| Grupa Abate |
| Grupa Rocha |
| Grupa Coscia-Ercolini |
| Grupa Guyot |
| Grupa Blanquilla |
| Grupa Decana |
| Grupa Kaiser |
| Citas |
| Bumbieres, kuru augļi paredzēti rūpnieciskai pārstrādei (pēc izvēles) |
| Deserta persiki | Persiki, izņemot nektarīnus un persikus pārstrādei | Ar dzelteno mīkstumu | Ļoti agri: raža līdz 15. jūnijam |
| Agri: raža no 16. jūnija līdz 15. jūlijam |
| Vidēji: raža no 16. jūlija līdz 15. augustam |
| Vēli: raža pēc 15. augusta |
| Ar balto mīkstumu | Ļoti agri: raža līdz 15. jūnijam |
| Agri: raža no 16. jūnija līdz 15. jūlijam |
| Vidēji: raža no 16. jūlija līdz 15. augustam |
| Vēli: raža pēc 15. augusta |
| Persiki Doughnut |
| Nektarīni | Ar dzelteno mīkstumu | Ļoti agri: raža līdz 15. jūnijam |
| Agri: raža no 16. jūnija līdz 15. jūlijam |
| Vidēji: raža no 16. jūlija līdz 15. augustam |
| Vēli: raža pēc 15. augusta |
| Ar balto mīkstumu | Ļoti agri: raža līdz 15. jūnijam |
| Agri: raža no 16. jūnija līdz 15. jūlijam |
| Vidēji: raža no 16. jūlija līdz 15. augustam |
| Vēli: raža pēc 15. augusta |
| Persiku koki rūpnieciskai pārstrādei (ieskaitot grupu Pavie) (pēc izvēles) |
| Aprikožu koki | Ļoti agri: raža līdz 31. maijam |
| Agri: raža no 1. līdz 30. jūnijam |
| Vidēji: raža no 1. līdz 31. jūlijam |
| Vēli: raža pēc 1. augusta |
| Apelsīnu koki | Navel | Agri: raža no oktobra līdz janvārim |
| Vidēji: raža no decembra līdz martam |
| Vēli: raža no janvāra līdz maijam |
| Blancas | Agri: raža no decembra līdz martam |
| Vēli: raža no marta līdz maijam |
| Sanguine |
| Citi |
| Sīko citrusaugļu koki | Sacumas | Ļoti agras sacumas: raža no septembra līdz novembrim |
| Citas sacumas: raža no oktobra līdz decembrim |
| Klementīni | Agri klementīni: raža no septembra līdz decembrim |
| Vidēji klementīni: raža no novembra līdz janvārim |
| Vēli klementīni: raža no janvāra līdz martam |
| Citi sīkie citrusaugļi, ieskaitot hibrīdus |
| Citronkoki | Ziemas šķirnes: raža no oktobra līdz aprīlim |
| Vasaras šķirnes: raža no februāra līdz septembrim |
| Olīvkoki | Galda olīvām, eļļas olīvām vai divējādai izmantošanai |
| Galda vīnogu vīnogulāji (pēc izvēles) |
| | Baltas | Bez kauliņiem |
| Parastās |
| Sarkanas | Bez kauliņiem |
| Parastās |

Sugas

Dalījums

Deserta ābeles

Grupa Boskoop rouge

Grupa Braeburn

Grupa Cox Orange

Grupa Cripps Pink

Grupa Elstar

Grupa Fuji

Grupa Gala

Grupa Golden Delicious

Grupa Granny Smith

Grupa Idared

Grupa Jonagold/Jonagored

Grupa Morgenduft

Grupa Red Delicious

Grupa Reinette blanche du Canada

Grupa Shampion

Grupa Lobo

Grupa Pinova

Citas

Ābeles, kuru augļi paredzēti rūpnieciskai pārstrādei (pēc izvēles)

Deserta bumbieres

Grupa Conference

Grupa William

Grupa Abate

Grupa Rocha

Grupa Coscia-Ercolini

Grupa Guyot

Grupa Blanquilla

Grupa Decana

Grupa Kaiser

Citas

Bumbieres, kuru augļi paredzēti rūpnieciskai pārstrādei (pēc izvēles)

Deserta persiki

Persiki, izņemot nektarīnus un persikus pārstrādei

Ar dzelteno mīkstumu

Ļoti agri: raža līdz 15. jūnijam

Agri: raža no 16. jūnija līdz 15. jūlijam

Vidēji: raža no 16. jūlija līdz 15. augustam

Vēli: raža pēc 15. augusta

Ar balto mīkstumu

Ļoti agri: raža līdz 15. jūnijam

Agri: raža no 16. jūnija līdz 15. jūlijam

Vidēji: raža no 16. jūlija līdz 15. augustam

Vēli: raža pēc 15. augusta

Persiki Doughnut

Nektarīni

Ar dzelteno mīkstumu

Ļoti agri: raža līdz 15. jūnijam

Agri: raža no 16. jūnija līdz 15. jūlijam

Vidēji: raža no 16. jūlija līdz 15. augustam

Vēli: raža pēc 15. augusta

Ar balto mīkstumu

Ļoti agri: raža līdz 15. jūnijam

Agri: raža no 16. jūnija līdz 15. jūlijam

Vidēji: raža no 16. jūlija līdz 15. augustam

Vēli: raža pēc 15. augusta

Persiku koki rūpnieciskai pārstrādei (ieskaitot grupu Pavie) (pēc izvēles)

Aprikožu koki

Ļoti agri: raža līdz 31. maijam

Agri: raža no 1. līdz 30. jūnijam

Vidēji: raža no 1. līdz 31. jūlijam

Vēli: raža pēc 1. augusta

Apelsīnu koki

Navel

Agri: raža no oktobra līdz janvārim

Vidēji: raža no decembra līdz martam

Vēli: raža no janvāra līdz maijam

Blancas

Agri: raža no decembra līdz martam

Vēli: raža no marta līdz maijam

Sanguine

Citi

Sīko citrusaugļu koki

Sacumas

Ļoti agras sacumas: raža no septembra līdz novembrim

Citas sacumas: raža no oktobra līdz decembrim

Klementīni

Agri klementīni: raža no septembra līdz decembrim

Vidēji klementīni: raža no novembra līdz janvārim

Vēli klementīni: raža no janvāra līdz martam

Citi sīkie citrusaugļi, ieskaitot hibrīdus

Citronkoki

Ziemas šķirnes: raža no oktobra līdz aprīlim

Vasaras šķirnes: raža no februāra līdz septembrim

Olīvkoki

Galda olīvām, eļļas olīvām vai divējādai izmantošanai

Galda vīnogu vīnogulāji (pēc izvēles)

Baltas

Bez kauliņiem

Parastās

Sarkanas

Bez kauliņiem

Parastās

2.   Blīvuma klases

| | Blīvuma klases | Ābeles un bumbieres | Persiku, nektarīnu un aprikožu koki | Apelsīnu, sīku citrusaugu un citronu koki | Olīvkoki | Galda vīnogu vīnogulāji |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Blīvums (koku skaits hektārā) | 1 | < 400 | < 600 | < 250 | < 140 | < 1 000 |
| 2 | 400–1 599 | 600–1 199 | 250–499 | 140–399 | 1 000–1 499 |
| 3 | 1 600–3 199 | ≥ 1 200 | 500–749 | ≥ 400 | ≥ 1 500 |
| 4 | ≥ 3 200 | | ≥ 750 | | |

Blīvuma klases

Ābeles un bumbieres

Persiku, nektarīnu un aprikožu koki

Apelsīnu, sīku citrusaugu un citronu koki

Olīvkoki

Galda vīnogu vīnogulāji

Blīvums (koku skaits hektārā)

1

< 400

< 600

< 250

< 140

< 1 000

2

400–1 599

600–1 199

250–499

140–399

1 000–1 499

3

1 600–3 199

≥ 1 200

500–749

≥ 400

≥ 1 500

4

≥ 3 200

≥ 750

3.   Vecuma klases

| | Vecuma klases | Ābeles un bumbieres | Persiku, nektarīnu un aprikožu koki | Apelsīnu, sīku citrusaugu un citronu koki | Olīvkoki | Galda vīnogu vīnogulāji |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vecums (gadi kopš iestādīšanas gada) | 1 | 0–4 | 0–4 | 0–4 | 0–4 | 0–3 |
| 2 | 5–14 | 5–14 | 5–14 | 5–11 | 3–9 |
| 3 | 15–24 | 15 un vairāk | 15–24 | 12–49 | 9–19 |
| 4 | 25 un vairāk | | 25 un vairāk | 50 un vairāk | 20 un vairāk |

Vecuma klases

Ābeles un bumbieres

Persiku, nektarīnu un aprikožu koki

Apelsīnu, sīku citrusaugu un citronu koki

Olīvkoki

Galda vīnogu vīnogulāji

Vecums (gadi kopš iestādīšanas gada)

1

0–4

0–4

0–4

0–4

0–3

2

5–14

5–14

5–14

5–11

3–9

3

15–24

15 un vairāk

15–24

12–49

9–19

4

25 un vairāk

25 un vairāk

50 un vairāk

20 un vairāk

4.   Kopsavilkums

4.1.   Platība pēc vecuma un blīvuma klases katrai sugai dalībvalsts līmenī

| Dalībvalsts: |
| --- |
| Suga: |
| | Kopā | 1. vecuma klase | 2. vecuma klase | 3. vecuma klase | 4. vecuma klase |
| Kopā | | | | | |
| 1. blīvuma klase | | | | | |
| 2. blīvuma klase | | | | | |
| 3. blīvuma klase | | | | | |
| 4. blīvuma klase | | | | | |

Dalībvalsts:

Suga:

Kopā

1. vecuma klase

2. vecuma klase

3. vecuma klase

4. vecuma klase

Kopā

1. blīvuma klase

2. blīvuma klase

3. blīvuma klase

4. blīvuma klase

4.2.   Platība pēc vecuma klases un reģiona katrai sugai un grupai (neiedalot blīvuma klasēs)

| Dalībvalsts: |
| --- |
| Suga: |
| Grupa: |
| | Kopā | 1. vecuma klase | 2. vecuma klase | 3. vecuma klase | 4. vecuma klase |
| Kopā | | | | | |
| Reģions (NUTS 1) | | | | | |
| ... | | | | | |

Dalībvalsts:

Suga:

Grupa:

Kopā

1. vecuma klase

2. vecuma klase

3. vecuma klase

4. vecuma klase

Kopā

Reģions (NUTS 1)

...

4.3.   Platība pēc blīvuma klases un reģiona katrai sugai un grupai (neiedalot vecuma klasēs)

| Dalībvalsts: |
| --- |
| Suga: |
| Grupa: |
| | Kopā | 1. blīvuma klase | 2. blīvuma klase | 3. blīvuma klase | 4. blīvuma klase |
| Kopā | | | | | |
| Reģions (NUTS 1) | | | | | |
| ... | | | | | |

Dalībvalsts:

Suga:

Grupa:

Kopā

1. blīvuma klase

2. blīvuma klase

3. blīvuma klase

4. blīvuma klase

Kopā

Reģions (NUTS 1)

...

---

II PIELIKUMS

Statistikas dati par vīna dārziem

Saīsinājumu skaidrojums:

—   Sk.– skaits

—   Saimn.– saimniecība

—   ha– hektārs

—   Sark.– sarkans/sārts

—   Balt.– balts

—   C. n.– citur neklasificēts

—   ACN– aizsargāts cilmes vietas nosaukums

—   AĢN– aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde

1. tabula.   Vīnkopju saimniecības ražošanas veida dalījumā
   (1)

| Mainīgie lielumi/raksturlielumi | Saimn. sk. | Platība
  (ha) |
| --- | --- | --- |
| Vīnogulāju platība kopā (ražo/vēl neražo) | Kopā | | |
| Vīnogulāju platība, kura apstādīta ar | vīna vīnogulāju šķirnēm | | |
| — | to skaitā tādām, kas piemērotas vīnu ražošanai ar ACN |

Mainīgie lielumi/raksturlielumi

Saimn. sk.

Platība

(ha)

Vīnogulāju platība kopā (ražo/vēl neražo)

Kopā

Vīnogulāju platība, kura apstādīta ar

vīna vīnogulāju šķirnēm

—

to skaitā tādām, kas piemērotas vīnu ražošanai ar ACN

| — | to skaitā tādām, kas piemērotas vīnu ražošanai ar AĢN |
| --- | --- |

—

to skaitā tādām, kas piemērotas vīnu ražošanai ar AĢN

| — | to skaitā tādām, kas piemērotas vīnu ražošanai bez ACN vai AĢN |
| --- | --- |

—

to skaitā tādām, kas piemērotas vīnu ražošanai bez ACN vai AĢN

| — | to skaitā “vīnogām divējādai izmantošanai” |
| --- | --- |

—

to skaitā “vīnogām divējādai izmantošanai”

žāvētas vīnogas

Kopā

Vīnogulāju platība, kas vēl neražo, apstādīta ar

vīna vīnogām (ieskaitot “vīnogas divējādai izmantošanai”)

| — | to skaitā tādām, kas piemērotas vīnu ražošanai ar ACN |
| --- | --- |

—

to skaitā tādām, kas piemērotas vīnu ražošanai ar ACN

| — | to skaitā tādām, kas piemērotas vīnu ražošanai ar AĢN |
| --- | --- |

—

to skaitā tādām, kas piemērotas vīnu ražošanai ar AĢN

| — | to skaitā tādām, kas piemērotas vīnu ražošanai bez ACN vai AĢN |
| --- | --- |

—

to skaitā tādām, kas piemērotas vīnu ražošanai bez ACN vai AĢN

| — | to skaitā “vīnogām divējādai izmantošanai” |
| --- | --- |

—

to skaitā “vīnogām divējādai izmantošanai”

žāvētas vīnogas

Kopā

Vīnogulāju platība, kas ražo/vēl neražo, kurā paredzēts ražot

materiālu vīnogulāju veģetatīvai pavairošanai

citus citur neklasificētus vīnogulājus (c. n.)

2. tabula.   Vīnkopju saimniecības pēc lieluma klases dalībvalsts līmenī

2.1. tabula.   Vīnkopju saimniecības kopējās vīnogulāju platības lieluma klases dalījumā, vīna dārzi kopā

| Lieluma klases
  (ha) | Saimn. sk. | Platība
  (ha) |
| --- | --- | --- |
| < 0,10 (2) | | |
| 0,10 – < 0,50 | | |
| 0,50 – < 1 | | |
| 1 – < 3 | | |
| 3 – < 5 | | |
| 5 – < 10 | | |
| ≥ 10 | | |

Lieluma klases

(ha)

Saimn. sk.

Platība

(ha)

< 0,10 (2)

0,10 – < 0,50

0,50 – < 1

1 – < 3

3 – < 5

5 – < 10

≥ 10

2.2. tabula.   Vīnkopju saimniecības kopējās vīnogulāju platības lieluma klašu dalījumā, vīna vīnogu vīnogulāji – kopā

Dati ar tādu pašu dalījumu kā 2.1. tabulā.

2.2.1. tabula.   Vīnkopju saimniecības kopējās vīnogulāju platības lieluma klašu dalījumā, vīna vīnogu vīnogulāji, kas piemēroti vīnu ražošanai ar ACN

Dati ar tādu pašu dalījumu kā 2.1. tabulā.

2.2.2. tabula.   Vīnkopju saimniecības kopējās vīnogulāju platības lieluma klašu dalījumā, vīna vīnogu vīnogulāji, kas piemēroti vīnu ražošanai ar AĢN

Dati ar tādu pašu dalījumu kā 2.1. tabulā.

2.2.3. tabula.   Vīnkopju saimniecības kopējās vīnogulāju platības lieluma klašu dalījumā, “divējādas izmantošanas” vīna vīnogu vīnogulāji

Dati ar tādu pašu dalījumu kā 2.1. tabulā.

2.2.4. tabula.   Vīnkopju saimniecības kopējās vīnogulāju platības lieluma klašu dalījumā, vīna vīnogas, kas piemērotas vīnu ražošanai bez ACN un/vai AĢN

Dati ar tādu pašu dalījumu kā 2.1. tabulā.

2.3. tabula.   Vīnkopju saimniecības kopējās vīnogulāju platības lieluma klašu dalījumā, tādu vīnogu vīnogulāji, kuras paredzēts žāvēt

Dati ar tādu pašu dalījumu kā 2.1. tabulā.

2.4. tabula.   Vīnkopju saimniecības kopējās vīnogulāju platības lieluma klašu dalījumā, citur neklasificēti vīnogulāji (c. n.)

Dati ar tādu pašu dalījumu kā 2.1. tabulā.

3. tabula.   Vīnkopju saimniecības pēc specializācijas pakāpes un lieluma klases dalībvalstu līmenī

Lieluma klases (slejā): skatīt 2. tabulas rindas (< 0,1 ha/0,10 – < 0,50 ha/utt.).

| Specializācijas pakāpe | < 0,10 ha | ... |
| --- | --- | --- |
| Saimn. sk. | Platība
  (ha) | Saimn. sk. | Platība
  (ha) |
| Saimniecības, kurās ir vīnogulāji | | | | |
| Saimniecības ar tādu vīnogulāju platību, kuru vīnogas paredzētas tikai vīna ražošanai | | | | |
| — | to skaitā saimniecības ar tādu vīnogulāju platību, kuru vīnogas paredzētas tikai vīna ražošanai ar ACN un/vai AĢN |

Specializācijas pakāpe

< 0,10 ha

...

Saimn. sk.

Platība

(ha)

Saimn. sk.

Platība

(ha)

Saimniecības, kurās ir vīnogulāji

Saimniecības ar tādu vīnogulāju platību, kuru vīnogas paredzētas tikai vīna ražošanai

—

to skaitā saimniecības ar tādu vīnogulāju platību, kuru vīnogas paredzētas tikai vīna ražošanai ar ACN un/vai AĢN

| — | to skaitā tikai ACN |
| --- | --- |

—

to skaitā tikai ACN

| — | to skaitā tikai AĢN |
| --- | --- |

—

to skaitā tikai AĢN

| — | to skaitā ACN un AĢN |
| --- | --- |

—

to skaitā ACN un AĢN

| — | to skaitā saimniecības, kurās ir tādu vīnogulāju platības, kuru vīnogas paredzētas tikai vīna ražošanai bez ACN un/vai AĢN |
| --- | --- |

—

to skaitā saimniecības, kurās ir tādu vīnogulāju platības, kuru vīnogas paredzētas tikai vīna ražošanai bez ACN un/vai AĢN

| — | to skaitā saimniecības, kurās ir tādu vīnogulāju platības, kuru vīnogas paredzētas dažādu vīna veidu ražošanai |
| --- | --- |

—

to skaitā saimniecības, kurās ir tādu vīnogulāju platības, kuru vīnogas paredzētas dažādu vīna veidu ražošanai

Saimniecības ar tādu vīnogulāju platību, kuri paredzēti tikai tādu vīnogu ražošanai, kas tiek žāvētas

Saimniecības, kurās ir citas vīnogulāju platības

Saimniecības, kurās ir tādu vīnogulāju platības, kuri paredzēti dažādiem ražošanas veidiem

4. tabula.   Galvenās vīnogulāju šķirnes
   (3)

Datu dalījums jāiesniedz vienīgi tad, ja šķirnes stādījumu kopējā platība ir vismaz 500 ha.

Tabulās jānorāda šķirnes, kuras ir iekļautas galveno šķirņu un attiecīgo platību sarakstā, kas tiek paziņots saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 555/2008 (2008. gada 27. jūnijs), ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 479/2008 par vīna tirgus kopējo organizāciju attiecībā uz atbalsta programmām, tirdzniecību ar trešām valstīm, ražošanas potenciālu un kontroli vīna nozarē (4) (XIII pielikums, 16. tabula).

Izmantojamās vecuma klases:

| | < 3 gadi |
| --- | --- |

< 3 gadi

| | 3–9 gadi |
| --- | --- |

3–9 gadi

| | 10–29 gadi |
| --- | --- |

10–29 gadi

| | ≥ 30 gadi |
| --- | --- |

≥ 30 gadi

Galvenās vīna vīnogu šķirnes pēc vecuma klases.

| Vīnogulāju šķirne | < 3 gadi | ... |
| --- | --- | --- |
| Saimn. sk. | Platība
  (ha) | Saimn. sk. | Platība
  (ha) |
| Saimniecības, kurās ir vīnogulāji | | | | |
| 1. | to skaitā sarkanās šķirnes, kopā |

Vīnogulāju šķirne

< 3 gadi

...

Saimn. sk.

Platība

(ha)

Saimn. sk.

Platība

(ha)

Saimniecības, kurās ir vīnogulāji

1.

to skaitā sarkanās šķirnes, kopā

| 1.1. | to skaitā 1. šķirne |
| --- | --- |

1.1.

to skaitā 1. šķirne

| 1.2. | to skaitā 2. šķirne |
| --- | --- |

1.2.

to skaitā 2. šķirne

| 1.3. | to skaitā šķirne ... |
| --- | --- |

1.3.

to skaitā šķirne ...

...

1.N. to skaitā citas sarkanās jauktās šķirnes

| 2. | to skaitā baltās šķirnes, kopā |
| --- | --- |

2.

to skaitā baltās šķirnes, kopā

| 2.1. | to skaitā 1. šķirne |
| --- | --- |

2.1.

to skaitā 1. šķirne

| 2.2. | to skaitā 2. šķirne |
| --- | --- |

2.2.

to skaitā 2. šķirne

| 2.3. | to skaitā šķirne ... |
| --- | --- |

2.3.

to skaitā šķirne ...

...

2.N. to skaitā citas baltās jauktās šķirnes

| 3. | to skaitā dažādu krāsu šķirnes, kopā |
| --- | --- |

3.

to skaitā dažādu krāsu šķirnes, kopā

| 3.1. | to skaitā 1. šķirne |
| --- | --- |

3.1.

to skaitā 1. šķirne

| 3.2. | to skaitā 2. šķirne |
| --- | --- |

3.2.

to skaitā 2. šķirne

| 3.3. | to skaitā šķirne ... |
| --- | --- |

3.3.

to skaitā šķirne ...

...

3.N. to skaitā citas jauktu krāsu citas jauktas šķirnes

| 4. | to skaitā šķirnes bez norādītas krāsas |
| --- | --- |

4.

to skaitā šķirnes bez norādītas krāsas

---

(1)  Dalībvalstis, uz kurām attiecas reģionālais iedalījums: BG, CZ, DE, IT, EL, ES, FR, HU, AT, PT, RO, SI un SK.

(2)  Tikai attiecīgajām dalībvalstīm.

(3)  Dalībvalstis, uz kurām attiecas reģionālais iedalījums: BG, CZ, DE, IT, EL, ES, FR, HU, AT, PT, RO, SI un SK.

(4)  OV L 170, 30.6.2008., 1. lpp.

---

| 30.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/21 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/21

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 1338/2011

(2011. gada 13. decembris),

ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1934/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai ar industrializētām valstīm un teritorijām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 2. punktu un 209. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, ņemot vērā Samierināšanas komitejas 2011. gada 31. oktobrī apstiprināto kopīgo dokumentu (1),

tā kā:

| (1) | Kopš 2007. gada Kopiena ir uzlabojusi savu ģeogrāfisko sadarbību ar jaunattīstības valstīm Āzijā, Vidusāzijā un Latīņamerikā, kā arī ar Irāku, Irānu, Jemenu un Dienvidāfriku saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1905/2006 (2006. gada 18. decembris), ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (2). |
| --- | --- |

(1)

Kopš 2007. gada Kopiena ir uzlabojusi savu ģeogrāfisko sadarbību ar jaunattīstības valstīm Āzijā, Vidusāzijā un Latīņamerikā, kā arī ar Irāku, Irānu, Jemenu un Dienvidāfriku saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1905/2006 (2006. gada 18. decembris), ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (2).

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1905/2006 galvenais un visaptverošais mērķis ir nabadzības izskaušana, īstenojot Tūkstošgades attīstības mērķus. Turklāt saskaņā ar minēto regulu izveidoto ģeogrāfisko programmu darbības joma sadarbībai ar jaunattīstības valstīm, teritorijām un reģioniem tiek materiāli ierobežota, finansējot pasākumus, kas paredzēti, lai izpildītu Oficiālās attīstības palīdzības kritērijus (“OAP kritēriji”), ko noteikusi Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Attīstības palīdzības komiteja (ESAO/APK). |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1905/2006 galvenais un visaptverošais mērķis ir nabadzības izskaušana, īstenojot Tūkstošgades attīstības mērķus. Turklāt saskaņā ar minēto regulu izveidoto ģeogrāfisko programmu darbības joma sadarbībai ar jaunattīstības valstīm, teritorijām un reģioniem tiek materiāli ierobežota, finansējot pasākumus, kas paredzēti, lai izpildītu Oficiālās attīstības palīdzības kritērijus (“OAP kritēriji”), ko noteikusi Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Attīstības palīdzības komiteja (ESAO/APK).

| (3) | Savienības interesēs ir turpmāk padziļināt attiecības ar konkrētām jaunattīstības valstīm, kas ir svarīgi divpusējie partneri un procesu dalībnieki daudzpusējos forumos un globālā pārvaldībā. Savienība ir stratēģiski ieinteresēta veicināt daudzveidīgas saites ar šīm valstīm, jo īpaši pieredzes apmaiņu tādās jomās kā ekonomika, tirdzniecība, augstākā izglītība, uzņēmējdarbība un zinātne. Tādēļ tai ir nepieciešams finanšu instruments, ar kuru varētu finansēt tādus pasākumus, kuri saskaņā ar OAP kritērijiem principā nav oficiālā attīstības palīdzība, bet kuriem tomēr ir būtiska nozīme attiecību stiprināšanā un kuri dod nozīmīgu ieguldījumu attiecīgo jaunattīstības valstu attīstībā un progresā. |
| --- | --- |

(3)

Savienības interesēs ir turpmāk padziļināt attiecības ar konkrētām jaunattīstības valstīm, kas ir svarīgi divpusējie partneri un procesu dalībnieki daudzpusējos forumos un globālā pārvaldībā. Savienība ir stratēģiski ieinteresēta veicināt daudzveidīgas saites ar šīm valstīm, jo īpaši pieredzes apmaiņu tādās jomās kā ekonomika, tirdzniecība, augstākā izglītība, uzņēmējdarbība un zinātne. Tādēļ tai ir nepieciešams finanšu instruments, ar kuru varētu finansēt tādus pasākumus, kuri saskaņā ar OAP kritērijiem principā nav oficiālā attīstības palīdzība, bet kuriem tomēr ir būtiska nozīme attiecību stiprināšanā un kuri dod nozīmīgu ieguldījumu attiecīgo jaunattīstības valstu attīstībā un progresā.

| (4) | Šajā nolūkā 2007. un 2008. gada budžeta procedūrās tika izveidotas četras sagatavošanas darbības, lai sāktu šādu pastiprinātu sadarbību saskaņā ar 49. panta 6. punkta b) apakšpunktu Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3). Minētās četras sagatavošanas darbības ir: uzņēmēju un zinātnieku apmaiņa ar Indiju; uzņēmēju un zinātnieku apmaiņa ar Ķīnu; sadarbība ar vidēju ienākumu grupas valstīm Āzijā; un sadarbība ar vidēju ienākumu grupas valstīm Latīņamerikā. Saskaņā ar minēto pantu no sagatavošanas darbībām izrietošā likumdošanas procedūra ir jāpabeidz līdz trešā finanšu gada beigām. |
| --- | --- |

(4)

Šajā nolūkā 2007. un 2008. gada budžeta procedūrās tika izveidotas četras sagatavošanas darbības, lai sāktu šādu pastiprinātu sadarbību saskaņā ar 49. panta 6. punkta b) apakšpunktu Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3). Minētās četras sagatavošanas darbības ir: uzņēmēju un zinātnieku apmaiņa ar Indiju; uzņēmēju un zinātnieku apmaiņa ar Ķīnu; sadarbība ar vidēju ienākumu grupas valstīm Āzijā; un sadarbība ar vidēju ienākumu grupas valstīm Latīņamerikā. Saskaņā ar minēto pantu no sagatavošanas darbībām izrietošā likumdošanas procedūra ir jāpabeidz līdz trešā finanšu gada beigām.

| (5) | Padomes Regulas (EK) Nr. 1934/2006 (4) mērķi un noteikumi ir piemēroti, lai īstenotu šādu pastiprinātu sadarbību ar valstīm, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 1905/2006. Šajā nolūkā ir nepieciešams paplašināt Regulas (EK) Nr. 1934/2006 ģeogrāfisko darbības jomu un nodrošināt finansējumu, kas aptvertu sadarbību ar šīm jaunattīstības valstīm. |
| --- | --- |

(5)

Padomes Regulas (EK) Nr. 1934/2006 (4) mērķi un noteikumi ir piemēroti, lai īstenotu šādu pastiprinātu sadarbību ar valstīm, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 1905/2006. Šajā nolūkā ir nepieciešams paplašināt Regulas (EK) Nr. 1934/2006 ģeogrāfisko darbības jomu un nodrošināt finansējumu, kas aptvertu sadarbību ar šīm jaunattīstības valstīm.

| (6) | Līdz ar Regulas (EK) Nr. 1934/2006 darbības jomas ģeogrāfisko paplašināšanu attiecīgajām jaunattīstības valstīm kļuvuši pieejami divi dažādi ārpolitikas finansēšanas instrumenti. Vajadzētu nodrošināt, ka abi minētie finansēšanas instrumenti tiek strikti nodalīti. Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1905/2006 tiek finansēti pasākumi, kuri atbilst OAP kritērijiem, turpretī Regulai (EK) Nr. 1934/2006 būtu jāattiecas tikai uz tiem pasākumiem, kuri principā neatbilst minētajiem kritērijiem. Turklāt vajadzētu nodrošināt, ka līdz šim Regulas (EK) Nr. 1934/2006 darbības jomā esošās valstis – industrializētās valstis un teritorijas un citas valstis un teritorijas ar augstu ienākumu līmeni – pēc šīs regulas darbības jomas ģeogrāfiskās paplašināšanas nenonāktu sliktākā situācijā, jo īpaši attiecībā uz finansējumu. |
| --- | --- |

(6)

Līdz ar Regulas (EK) Nr. 1934/2006 darbības jomas ģeogrāfisko paplašināšanu attiecīgajām jaunattīstības valstīm kļuvuši pieejami divi dažādi ārpolitikas finansēšanas instrumenti. Vajadzētu nodrošināt, ka abi minētie finansēšanas instrumenti tiek strikti nodalīti. Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1905/2006 tiek finansēti pasākumi, kuri atbilst OAP kritērijiem, turpretī Regulai (EK) Nr. 1934/2006 būtu jāattiecas tikai uz tiem pasākumiem, kuri principā neatbilst minētajiem kritērijiem. Turklāt vajadzētu nodrošināt, ka līdz šim Regulas (EK) Nr. 1934/2006 darbības jomā esošās valstis – industrializētās valstis un teritorijas un citas valstis un teritorijas ar augstu ienākumu līmeni – pēc šīs regulas darbības jomas ģeogrāfiskās paplašināšanas nenonāktu sliktākā situācijā, jo īpaši attiecībā uz finansējumu.

| (7) | Ņemot vērā to, ka ekonomiskā krīze visā Savienībā ir radījusi ārkārtēju budžeta saspīlējumu un ka ierosinātā ģeogrāfiskā pārklājuma paplašināšana attiecas uz valstīm, no kurām dažas ir sasniegušas tādu pašu konkurētspējas līmeni kā Savienība un no kurām dažās vidējais dzīves līmenis tuvojas dažu dalībvalstu dzīves līmenim, Savienībai sadarbībā vajadzētu ņemt vērā saņēmējvalstu centienus, lai ievērotu Starptautiskās Darba organizācijas starptautiskos nolīgumus un palīdzētu īstenot pasaules līmeņa mērķus siltumnīcefekta gāzu emisiju mazināšanā. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā to, ka ekonomiskā krīze visā Savienībā ir radījusi ārkārtēju budžeta saspīlējumu un ka ierosinātā ģeogrāfiskā pārklājuma paplašināšana attiecas uz valstīm, no kurām dažas ir sasniegušas tādu pašu konkurētspējas līmeni kā Savienība un no kurām dažās vidējais dzīves līmenis tuvojas dažu dalībvalstu dzīves līmenim, Savienībai sadarbībā vajadzētu ņemt vērā saņēmējvalstu centienus, lai ievērotu Starptautiskās Darba organizācijas starptautiskos nolīgumus un palīdzētu īstenot pasaules līmeņa mērķus siltumnīcefekta gāzu emisiju mazināšanā.

| (8) | Ārējās darbības finanšu instrumentu īstenošanas pārskatā ir konstatēta nekonsekvence noteikumos, ar kuriem kā neatbilstīgas izslēdz izmaksas, kas attiecas uz nodokļiem, nodevām un citām maksām. Konsekvences labad tiek ierosināts šos noteikumus saskaņot ar citiem instrumentiem. |
| --- | --- |

(8)

Ārējās darbības finanšu instrumentu īstenošanas pārskatā ir konstatēta nekonsekvence noteikumos, ar kuriem kā neatbilstīgas izslēdz izmaksas, kas attiecas uz nodokļiem, nodevām un citām maksām. Konsekvences labad tiek ierosināts šos noteikumus saskaņot ar citiem instrumentiem.

| (9) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1934/2006, |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1934/2006,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1934/2006

Ar šo Regulu (EK) Nr. 1934/2006 groza šādi:

| 1) | regulas nosaukumu aizstāj ar šādu: |
| --- | --- |

1)

regulas nosaukumu aizstāj ar šādu:

| 2) | regulas 1. līdz 4. pantu aizstāj ar šādiem:
  “1. pants
  Mērķis
  1.   Šīs regulas nolūkā industrializētas valstis un teritorijas un citas valstis un teritorijas ar augstu ienākumu līmeni ir šīs regulas I pielikumā uzskaitītās valstis un teritorijas un “jaunattīstības valstis” ir valstis, uz kurām attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1905/2006 (2006. gada 18. decembris), ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (5), un kuras ir uzskaitītas šīs regulas II pielikumā. Turpmāk tās kopā norādītas kā “partnervalstis”.
  Ar šajā regulā paredzēto Savienības finansējumu atbalsta ekonomisku, finanšu, tehnisku, kultūras un akadēmisku sadarbību ar partnervalstīm tās kompetencē esošajās 4. pantā izklāstītajās jomās. Šīs regulas nolūks ir finansēt pasākumus, kas principā neatbilst Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Attīstības palīdzības komitejas (“ESAO/APK”) noteiktajiem oficiālās attīstības palīdzības kritērijiem (“OAP kritēriji”).
  2.   Galvenais mērķis, sadarbojoties ar partnervalstīm, ir konkrēti reaģēt uz vajadzību stiprināt saites un vēl vairāk iesaistīties divpusējās, reģionālās un daudzpusējās attiecībās ar tām, lai izveidotu labvēlīgāku un pārredzamāku vidi Savienības un partnervalstu attiecību izvēršanai atbilstoši principiem, kas nosaka Savienības ārējās darbības saskaņā ar Līgumiem. Minētais cita starpā attiecas arī uz demokrātijas veicināšanu, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu, tiesiskumu, kā arī uz pienācīga darba un labas pārvaldības veicināšanu un vides saglabāšanu, lai veicinātu partnervalstu progresu un ilgtspējīgu attīstību.
  2. pants
  Darbības joma
  1.   Sadarbība ir vērsta uz saišu veidošanu ar partnervalstīm, tā sekmējot dialogu un attiecību atjaunošanu un veicinot līdzīgas politiskās, ekonomiskās un institucionālās struktūras un vērtības. Savienība cenšas arī palielināt sadarbību un tirdzniecību ar esošiem vai arvien svarīgākiem divpusējiem partneriem un procesu dalībniekiem daudzpusējos forumos un globālajā pārvaldībā. Sadarbība attiecas arī uz partneriem, ar kuriem Savienība ir stratēģiski ieinteresēta veicināt saites un savas vērtības, kas paredzētas Līgumos.
  2.   Attiecīgi pamatotos gadījumos un lai nodrošinātu Savienības finansējuma saskaņotību un efektivitāti un sekmētu reģionālu sadarbību, Komisija, pieņemot 6. pantā minētās ikgadējās rīcības programmas, var pieņemt lēmumu, ka valstis, kas nav uzskaitītas pielikumos, ir tiesīgas saņemt saskaņā ar šo regulu finansētus pasākumus, ja projektam vai programmai, ko paredzēts īstenot, ir reģionālas vai pārrobežu iezīmes. To var paredzēt 5. pantā minētajās daudzgadu sadarbības programmās.
  3.   Komisija groza I un II pielikumā ietvertos sarakstus atbilstoši ESAO/APK regulāri pārskatītam jaunattīstības valstu sarakstam un par to informē Eiropas Parlamentu un Padomi.
  4.   Attiecībā uz Savienības finansējumu saskaņā ar šo regulu īpašu uzmanību atbilstošos gadījumos velta tam, lai partnervalstis ievērotu Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) noteiktos darba pamatstandartus un censtos mazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas.
  5.   Attiecībā uz šīs regulas II pielikumā uzskaitītajām valstīm stingri ievēro politikas atbilstību pasākumiem, kurus finansē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1905/2006 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1337/2008 (2008. gada 16. decembris), ar ko izveido mehānismu ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs (6).
  3. pants
  Vispārēji principi
  1.   Savienības pamatā ir brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas un tiesiskuma principi, un tā ar dialogu un sadarbību cenšas veicināt, attīstīt un nostiprināt partnervalstu apņēmību ievērot šos principus.
  2.   Īstenojot šo regulu, piemēro diferencētu pieeju sadarbības veidošanā ar partnervalstīm, attiecīgā gadījumā ņemot vērā to ekonomisko, sociālo un politisko situāciju, kā arī konkrētas Savienības intereses, stratēģijas un prioritātes.
  3.   Pasākumi, ko finansē saskaņā ar šo regulu, atbilst Savienības un partnervalstu sadarbības jomām, kas konkrēti izklāstītas instrumentos, nolīgumos, deklarācijās un rīcības plānos, kā arī jomām, kurās Savienība ir īpaši ieinteresēta un kuras tai ir prioritāras.
  4.   Īstenojot pasākumus, ko finansē saskaņā ar šo regulu, Savienība cenšas nodrošināt šo pasākumu saskaņotību ar citām Savienības ārējās darbības jomām, kā arī ar citām atbilstīgām Savienības politikas jomām, jo īpaši attīstības sadarbību. Šo atbilstību nodrošina, definējot politiku, veicot stratēģisko un finanšu plānošanu un īstenojot pasākumus.
  5.   Pasākumi, ko finansē saskaņā ar šo regulu, papildina dalībvalstu un citu Savienības publisko struktūru centienus tirdzniecības attiecību un kultūras, akadēmiskās un zinātniskās apmaiņas jomā un dod tiem papildu vērtību.
  6.   Komisija informē Eiropas Parlamentu un regulāri veic viedokļu apmaiņu ar to.
  4. pants
  Sadarbības jomas
  Ar Savienības finansējumu atbalsta sadarbības pasākumus saskaņā ar 1. pantu, un tas atbilst šīs regulas vispārējam nolūkam, darbības jomai, mērķiem un vispārējiem principiem. Savienības finansējums attiecas uz pasākumiem, kas principā neatbilst OAP kritērijiem un kas var ietvert reģionālu aspektu, šādās sadarbības jomās:






  1) | Savienības un partnervalstu ekonomiskā, sociālā, kultūras, akadēmiskā un zinātnes jomā iesaistītu personu sadarbības, partnerattiecību un kopuzņēmumu veicināšana; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 1. līdz 4. pantu aizstāj ar šādiem:

“1. pants

Mērķis

1.   Šīs regulas nolūkā industrializētas valstis un teritorijas un citas valstis un teritorijas ar augstu ienākumu līmeni ir šīs regulas I pielikumā uzskaitītās valstis un teritorijas un “jaunattīstības valstis” ir valstis, uz kurām attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1905/2006 (2006. gada 18. decembris), ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (5), un kuras ir uzskaitītas šīs regulas II pielikumā. Turpmāk tās kopā norādītas kā “partnervalstis”.

Ar šajā regulā paredzēto Savienības finansējumu atbalsta ekonomisku, finanšu, tehnisku, kultūras un akadēmisku sadarbību ar partnervalstīm tās kompetencē esošajās 4. pantā izklāstītajās jomās. Šīs regulas nolūks ir finansēt pasākumus, kas principā neatbilst Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Attīstības palīdzības komitejas (“ESAO/APK”) noteiktajiem oficiālās attīstības palīdzības kritērijiem (“OAP kritēriji”).

2.   Galvenais mērķis, sadarbojoties ar partnervalstīm, ir konkrēti reaģēt uz vajadzību stiprināt saites un vēl vairāk iesaistīties divpusējās, reģionālās un daudzpusējās attiecībās ar tām, lai izveidotu labvēlīgāku un pārredzamāku vidi Savienības un partnervalstu attiecību izvēršanai atbilstoši principiem, kas nosaka Savienības ārējās darbības saskaņā ar Līgumiem. Minētais cita starpā attiecas arī uz demokrātijas veicināšanu, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu, tiesiskumu, kā arī uz pienācīga darba un labas pārvaldības veicināšanu un vides saglabāšanu, lai veicinātu partnervalstu progresu un ilgtspējīgu attīstību.

2. pants

Darbības joma

1.   Sadarbība ir vērsta uz saišu veidošanu ar partnervalstīm, tā sekmējot dialogu un attiecību atjaunošanu un veicinot līdzīgas politiskās, ekonomiskās un institucionālās struktūras un vērtības. Savienība cenšas arī palielināt sadarbību un tirdzniecību ar esošiem vai arvien svarīgākiem divpusējiem partneriem un procesu dalībniekiem daudzpusējos forumos un globālajā pārvaldībā. Sadarbība attiecas arī uz partneriem, ar kuriem Savienība ir stratēģiski ieinteresēta veicināt saites un savas vērtības, kas paredzētas Līgumos.

2.   Attiecīgi pamatotos gadījumos un lai nodrošinātu Savienības finansējuma saskaņotību un efektivitāti un sekmētu reģionālu sadarbību, Komisija, pieņemot 6. pantā minētās ikgadējās rīcības programmas, var pieņemt lēmumu, ka valstis, kas nav uzskaitītas pielikumos, ir tiesīgas saņemt saskaņā ar šo regulu finansētus pasākumus, ja projektam vai programmai, ko paredzēts īstenot, ir reģionālas vai pārrobežu iezīmes. To var paredzēt 5. pantā minētajās daudzgadu sadarbības programmās.

3.   Komisija groza I un II pielikumā ietvertos sarakstus atbilstoši ESAO/APK regulāri pārskatītam jaunattīstības valstu sarakstam un par to informē Eiropas Parlamentu un Padomi.

4.   Attiecībā uz Savienības finansējumu saskaņā ar šo regulu īpašu uzmanību atbilstošos gadījumos velta tam, lai partnervalstis ievērotu Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) noteiktos darba pamatstandartus un censtos mazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas.

5.   Attiecībā uz šīs regulas II pielikumā uzskaitītajām valstīm stingri ievēro politikas atbilstību pasākumiem, kurus finansē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1905/2006 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1337/2008 (2008. gada 16. decembris), ar ko izveido mehānismu ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs (6).

3. pants

Vispārēji principi

1.   Savienības pamatā ir brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas un tiesiskuma principi, un tā ar dialogu un sadarbību cenšas veicināt, attīstīt un nostiprināt partnervalstu apņēmību ievērot šos principus.

2.   Īstenojot šo regulu, piemēro diferencētu pieeju sadarbības veidošanā ar partnervalstīm, attiecīgā gadījumā ņemot vērā to ekonomisko, sociālo un politisko situāciju, kā arī konkrētas Savienības intereses, stratēģijas un prioritātes.

3.   Pasākumi, ko finansē saskaņā ar šo regulu, atbilst Savienības un partnervalstu sadarbības jomām, kas konkrēti izklāstītas instrumentos, nolīgumos, deklarācijās un rīcības plānos, kā arī jomām, kurās Savienība ir īpaši ieinteresēta un kuras tai ir prioritāras.

4.   Īstenojot pasākumus, ko finansē saskaņā ar šo regulu, Savienība cenšas nodrošināt šo pasākumu saskaņotību ar citām Savienības ārējās darbības jomām, kā arī ar citām atbilstīgām Savienības politikas jomām, jo īpaši attīstības sadarbību. Šo atbilstību nodrošina, definējot politiku, veicot stratēģisko un finanšu plānošanu un īstenojot pasākumus.

5.   Pasākumi, ko finansē saskaņā ar šo regulu, papildina dalībvalstu un citu Savienības publisko struktūru centienus tirdzniecības attiecību un kultūras, akadēmiskās un zinātniskās apmaiņas jomā un dod tiem papildu vērtību.

6.   Komisija informē Eiropas Parlamentu un regulāri veic viedokļu apmaiņu ar to.

4. pants

Sadarbības jomas

Ar Savienības finansējumu atbalsta sadarbības pasākumus saskaņā ar 1. pantu, un tas atbilst šīs regulas vispārējam nolūkam, darbības jomai, mērķiem un vispārējiem principiem. Savienības finansējums attiecas uz pasākumiem, kas principā neatbilst OAP kritērijiem un kas var ietvert reģionālu aspektu, šādās sadarbības jomās:

1)

Savienības un partnervalstu ekonomiskā, sociālā, kultūras, akadēmiskā un zinātnes jomā iesaistītu personu sadarbības, partnerattiecību un kopuzņēmumu veicināšana;

| 2) | divpusējas tirdzniecības, ieguldījumu plūsmu un ekonomisku partnerattiecību stimulēšana, tostarp koncentrējoties uz MVU; |
| --- | --- |

2)

divpusējas tirdzniecības, ieguldījumu plūsmu un ekonomisku partnerattiecību stimulēšana, tostarp koncentrējoties uz MVU;

| 3) | politikā, ekonomikā, sociālajā un kultūras jomā iesaistītu personu un citu nevalstisku organizāciju dialogu veicināšana Savienības un partnervalstu attiecīgās nozarēs; |
| --- | --- |

3)

politikā, ekonomikā, sociālajā un kultūras jomā iesaistītu personu un citu nevalstisku organizāciju dialogu veicināšana Savienības un partnervalstu attiecīgās nozarēs;

| 4) | cilvēku savstarpējo saišu, izglītības un apmācības programmu un domu apmaiņas veicināšana un kultūru savstarpējas izpratnes veicināšana, jo īpaši ģimeņu līmenī, tostarp īstenojot pasākumus, lai nodrošinātu un palielinātu Savienības dalību Erasmus Mundus programmā un Eiropas izglītības gadatirgos; |
| --- | --- |

4)

cilvēku savstarpējo saišu, izglītības un apmācības programmu un domu apmaiņas veicināšana un kultūru savstarpējas izpratnes veicināšana, jo īpaši ģimeņu līmenī, tostarp īstenojot pasākumus, lai nodrošinātu un palielinātu Savienības dalību Erasmus Mundus programmā un Eiropas izglītības gadatirgos;

| 5) | sadarbības projektu veicināšana tādās jomās kā pētniecība, zinātne un tehnoloģija, sports un kultūra, enerģija (jo īpaši atjaunojami energoresursi), transports, ar vidi saistīti jautājumi (tostarp klimata pārmaiņas), muita, finanšu jautājumi, juridiski un ar cilvēktiesībām saistīti jautājumi, kā arī visi citi jautājumi, kas izraisa Savienības un partnervalstu savstarpēju ieinteresētību; |
| --- | --- |

5)

sadarbības projektu veicināšana tādās jomās kā pētniecība, zinātne un tehnoloģija, sports un kultūra, enerģija (jo īpaši atjaunojami energoresursi), transports, ar vidi saistīti jautājumi (tostarp klimata pārmaiņas), muita, finanšu jautājumi, juridiski un ar cilvēktiesībām saistīti jautājumi, kā arī visi citi jautājumi, kas izraisa Savienības un partnervalstu savstarpēju ieinteresētību;

| 6) | informētības un izpratnes palielināšana par Savienību un par tās atpazīstamību partnervalstīs; |
| --- | --- |

6)

informētības un izpratnes palielināšana par Savienību un par tās atpazīstamību partnervalstīs;

| 7) | atbalsts konkrētām ierosmēm, tostarp pētniecības darbiem, pētījumiem, eksperimentālām programmām vai kopējām programmām, kas paredzētas, lai efektīvi un elastīgi reaģētu uz sadarbības mērķiem, kuru pamatā ir pārmaiņas Savienības un partnervalstu divpusējās attiecībās vai kas iecerēti, lai stimulētu divpusējo attiecību turpmāku padziļināšanu un paplašināšanu. |
| --- | --- |

7)

atbalsts konkrētām ierosmēm, tostarp pētniecības darbiem, pētījumiem, eksperimentālām programmām vai kopējām programmām, kas paredzētas, lai efektīvi un elastīgi reaģētu uz sadarbības mērķiem, kuru pamatā ir pārmaiņas Savienības un partnervalstu divpusējās attiecībās vai kas iecerēti, lai stimulētu divpusējo attiecību turpmāku padziļināšanu un paplašināšanu.

| 3) | regulas 5. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Daudzgadu sadarbības programmas attiecas tikai uz šīs regulas spēkā esamības laiku. Tajās izklāsta Savienības īpašās intereses un prioritātes, vispārējos mērķus un gaidāmos rezultātus. Jo īpaši attiecībā uz Erasmus Mundus programmām ievēro pēc iespējas vienlīdzīgāku ģeogrāfisko sadalījumu. Tajās arī izklāsta jomas, ko Savienības izvēlējusies finansēt, un norāda līdzekļu vispārējo orientējošo sadalījumu pa prioritārām jomām un pa partnervalstīm vai partnervalstu grupām attiecīgā termiņā. Vajadzības gadījumā var norādīt diapazonu. Daudzgadu sadarbības programmas tiek pārskatītas vidusposmā vai, vajadzības gadījumā, ad hoc.”; |
| --- | --- |

3)

regulas 5. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Daudzgadu sadarbības programmas attiecas tikai uz šīs regulas spēkā esamības laiku. Tajās izklāsta Savienības īpašās intereses un prioritātes, vispārējos mērķus un gaidāmos rezultātus. Jo īpaši attiecībā uz Erasmus Mundus programmām ievēro pēc iespējas vienlīdzīgāku ģeogrāfisko sadalījumu. Tajās arī izklāsta jomas, ko Savienības izvēlējusies finansēt, un norāda līdzekļu vispārējo orientējošo sadalījumu pa prioritārām jomām un pa partnervalstīm vai partnervalstu grupām attiecīgā termiņā. Vajadzības gadījumā var norādīt diapazonu. Daudzgadu sadarbības programmas tiek pārskatītas vidusposmā vai, vajadzības gadījumā, ad hoc.”;

| 4) | pievieno šādu pantu:
  “5.a pants
  Savienības stratēģiskās intereses, vispārējie mērķi un finansējuma prioritārās jomas un gaidāmie rezultāti attiecībā uz sadarbību ar II pielikumā minētajām partnervalstīm
  Regulas 5. pantā minētās daudzgadu sadarbības programmas ar partnervalstīm, kas uzskaitītas II pielikumā, ir balstītas uz šādiem vispārējiem mērķiem, prioritārām finansēšanas jomām un gaidāmiem rezultātiem:






  1) | publiska diplomātija un informācijas kampaņas ar nolūku:






  — | sekmēt plašu izpratni par Savienību un tās atpazīstamību, |
| --- | --- | --- | --- |

4)

pievieno šādu pantu:

“5.a pants

Savienības stratēģiskās intereses, vispārējie mērķi un finansējuma prioritārās jomas un gaidāmie rezultāti attiecībā uz sadarbību ar II pielikumā minētajām partnervalstīm

Regulas 5. pantā minētās daudzgadu sadarbības programmas ar partnervalstīm, kas uzskaitītas II pielikumā, ir balstītas uz šādiem vispārējiem mērķiem, prioritārām finansēšanas jomām un gaidāmiem rezultātiem:

1)

publiska diplomātija un informācijas kampaņas ar nolūku:

—

sekmēt plašu izpratni par Savienību un tās atpazīstamību,

| — | veicināt Savienības uzskatus par nozīmīgiem politikas jautājumiem un tādas Savienības vērtības kā demokrātija, cilvēktiesību ievērošana un pamattiesības, |
| --- | --- |

—

veicināt Savienības uzskatus par nozīmīgiem politikas jautājumiem un tādas Savienības vērtības kā demokrātija, cilvēktiesību ievērošana un pamattiesības,

| — | mudināt pārdomas un diskusijas par Savienību un tās politiku, kā arī par Savienības attiecībām ar II pielikumā minētajām partnervalstīm, |
| --- | --- |

—

mudināt pārdomas un diskusijas par Savienību un tās politiku, kā arī par Savienības attiecībām ar II pielikumā minētajām partnervalstīm,

| — | izstrādāt jaunas pieejas, kas veicina labvēlīgas, uz rezultātiem orientētas attiecības ar valstīm, kurām nav zināšanu par Savienību vai arī šīs zināšanas ir trūcīgas. |
| --- | --- |

—

izstrādāt jaunas pieejas, kas veicina labvēlīgas, uz rezultātiem orientētas attiecības ar valstīm, kurām nav zināšanu par Savienību vai arī šīs zināšanas ir trūcīgas.

Darbībām minēto mērķu atbalstam vajadzētu rosināt labāku attieksmi un lielāku savstarpēju izpratni starp Savienību un II pielikumā minētajām partnervalstīm, kam savukārt būtu labvēlīga ietekme uz Savienības ekonomiskām un politiskām attiecībām ar tās partneriem;

| 2) | ekonomiska partnerība un uzņēmēju sadarbība ar nolūku:






  — | atvieglot Savienības uzņēmumu piekļuvi tirgum, jo īpaši, izmantojot atbalsta programmas (tostarp attiecīgu regulatīvu atbalstu attiecībā uz tirdzniecības šķēršļiem), pamatojoties uz pieredzi darbā ar ilgstošām uzņēmēju sadarbības programmām. |
| --- | --- | --- |

2)

ekonomiska partnerība un uzņēmēju sadarbība ar nolūku:

—

atvieglot Savienības uzņēmumu piekļuvi tirgum, jo īpaši, izmantojot atbalsta programmas (tostarp attiecīgu regulatīvu atbalstu attiecībā uz tirdzniecības šķēršļiem), pamatojoties uz pieredzi darbā ar ilgstošām uzņēmēju sadarbības programmām.

Attiecīgos gadījumos minētajām programmām vajadzētu papildināt pastāvošos atbalsta pasākumus. Minētajām programmām vajadzētu sniegt konkrētas iespējas, nodrošinot labāku sadarbību uzņēmējdarbības un zinātnes jomā, lielāku apgrozījumu un ieguldījumus mērķa jomās, kā arī lielākas tirdzniecības plūsmas ar II pielikumā minētām partnervalstīm.

Minētie centieni ir saskaņoti ar Komisijas plašāko stratēģiju attīstīt Savienības konkurētspēju pasaules tirgos un ar citiem Savienības politikas pasākumiem attiecībā uz konkrētiem reģioniem un valstīm un tos papildina.

Resursus koncentrē uz valstīm, kurās iejaukšanās pasākumi var palielināt Savienības uzņēmumu dalību. Īpašu uzmanību pievērš maziem un vidējiem Savienības uzņēmumiem, kuri meklē piekļuvi Āzijas, Latīņamerikas, Tuvo Austrumu un Dienvidāfrikas tirgiem. Vajadzīgos gadījumos resursus koncentrē uz valstīm, kuras ievēro ILO galvenos darba standartus un kuras dod ieguldījumu pasaules kopējos centienos panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumus;

| 3) | cilvēku savstarpējās saites ar nolūku:






  — | atbalstīt augstas kvalitātes partnerības starp augstākās izglītības iestādēm Savienībā un trešās valstīs, kas ir pamats strukturētai sadarbībai, apmaiņai un mobilitātei, visos augstākās izglītības līmeņos (2. darbība – 2. DAĻA: Partnerības ar valstīm un teritorijām, uz kurām attiecas finanšu instruments sadarbībai ar industrializētām valstīm) saskaņā ar programmu Erasmus Mundus II. 2. darbība, |
| --- | --- | --- |

3)

cilvēku savstarpējās saites ar nolūku:

—

atbalstīt augstas kvalitātes partnerības starp augstākās izglītības iestādēm Savienībā un trešās valstīs, kas ir pamats strukturētai sadarbībai, apmaiņai un mobilitātei, visos augstākās izglītības līmeņos (2. darbība – 2. DAĻA: Partnerības ar valstīm un teritorijām, uz kurām attiecas finanšu instruments sadarbībai ar industrializētām valstīm) saskaņā ar programmu Erasmus Mundus II. 2. darbība,

| — | atbalstīt Erasmus Mundus 2. darbības stipendijas, kuras finansē saskaņā ar attīstības sadarbības instrumentu (2. darbība – 1. DAĻA: Partnerības ar valstīm, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments, attīstības sadarbības instruments, Eiropas Attīstības fonds un Pirmspievienošanās palīdzības instruments (bijušais Ārējās sadarbības ietvars), atbalstot Savienības studentu un profesoru mobilitāti uz trešām valstīm, |
| --- | --- |

—

atbalstīt Erasmus Mundus 2. darbības stipendijas, kuras finansē saskaņā ar attīstības sadarbības instrumentu (2. darbība – 1. DAĻA: Partnerības ar valstīm, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments, attīstības sadarbības instruments, Eiropas Attīstības fonds un Pirmspievienošanās palīdzības instruments (bijušais Ārējās sadarbības ietvars), atbalstot Savienības studentu un profesoru mobilitāti uz trešām valstīm,

| — | kopīgi ar pilsonisko sabiedrību tās iespējami plašākā nozīmē veicināt labāku izpratni par Savienību kā tādu, tās nostājām attiecībā uz globāliem jautājumiem un ekonomikas, sabiedrības un politiskās integrācijas procesiem, tādējādi papildinot Savienības oficiālās attiecības ar valdībām, |
| --- | --- |

—

kopīgi ar pilsonisko sabiedrību tās iespējami plašākā nozīmē veicināt labāku izpratni par Savienību kā tādu, tās nostājām attiecībā uz globāliem jautājumiem un ekonomikas, sabiedrības un politiskās integrācijas procesiem, tādējādi papildinot Savienības oficiālās attiecības ar valdībām,

| — | Savienībā un partnervalstīs veicināt ekonomikas, sabiedrības, kultūras, akadēmiskās un zinātnes jomā iesaistītu personu sadarbību, partnerattiecības un kopuzņēmumus. |
| --- | --- |

—

Savienībā un partnervalstīs veicināt ekonomikas, sabiedrības, kultūras, akadēmiskās un zinātnes jomā iesaistītu personu sadarbību, partnerattiecības un kopuzņēmumus.

Minētām darbībām vajadzētu palīdzēt sniegt savstarpējus ieguvumus no sadarbības izglītības, kultūras un pilsoniskās sabiedrības jomā. To panāk, uzlabojot piedāvātās izglītības kvalitāti un risinot kopējās problēmas saistībā ar tādas sabiedrības veidošanu, kura balstīta uz zināšanām. Veiktajām darbībām vajadzētu dot papildu ieguldījumu savstarpējā ideju, zināšanu, pētniecības un tehnoloģiju rezultātu izplatīšanā, kas panākta ar akadēmisko un profesionālo apmaiņu palīdzību, jo īpaši ar partnervalstīm, kurām ir Savienības augstākās izglītības sistēmām pielīdzināmas sistēmas.”;

| 5) | regulas 6. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Komisija pieņem gada rīcības programmas, kas pamatojas uz 5. pantā minētajām daudzgadu sadarbības programmām, un tās nosūta vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.”; |
| --- | --- |

5)

regulas 6. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Komisija pieņem gada rīcības programmas, kas pamatojas uz 5. pantā minētajām daudzgadu sadarbības programmām, un tās nosūta vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.”;

| 6) | regulas 7. pantu groza šādi:






  a) | panta pirmā daļa kļūst par 1. punktu; |
| --- | --- | --- |

6)

regulas 7. pantu groza šādi:

a)

panta pirmā daļa kļūst par 1. punktu;

| b) | panta 1. punkta e) un f) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:






  “e) | apvienotas struktūras, kuru dalībnieki ir partnervalstis, reģioni un Savienība; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 1. punkta e) un f) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:

“e)

apvienotas struktūras, kuru dalībnieki ir partnervalstis, reģioni un Savienība;

| f) | Savienības iestādes un struktūras, ciktāl tās īsteno 9. pantā minētos atbalsta pasākumus;”; |
| --- | --- |

f)

Savienības iestādes un struktūras, ciktāl tās īsteno 9. pantā minētos atbalsta pasākumus;”;

| c) | pievieno šādus punktus:
  “2.   Saskaņā ar šo regulu nefinansē pasākumus, kuri ir Padomes Regulas (EK) Nr. 1257/96 (1996. gada 20. jūnijs) par humāno palīdzību (7), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1717/2006 (2006. gada 15. novembris), ar ko izveido Stabilitātes instrumentu (8), vai Regulas (EK) Nr. 1905/2006 darbības jomā un kuri atbilst kritērijiem, lai saņemtu minētajās regulās paredzēto finansējumu.
  3.   Šajā regulā paredzēto Savienības finansējumu neizmanto, lai finansētu ieroču vai munīcijas iegādi, vai operācijas, kas saistītas ar militārajiem vai aizsardzības jautājumiem. |
| --- | --- |

c)

pievieno šādus punktus:

“2.   Saskaņā ar šo regulu nefinansē pasākumus, kuri ir Padomes Regulas (EK) Nr. 1257/96 (1996. gada 20. jūnijs) par humāno palīdzību (7), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1717/2006 (2006. gada 15. novembris), ar ko izveido Stabilitātes instrumentu (8), vai Regulas (EK) Nr. 1905/2006 darbības jomā un kuri atbilst kritērijiem, lai saņemtu minētajās regulās paredzēto finansējumu.

3.   Šajā regulā paredzēto Savienības finansējumu neizmanto, lai finansētu ieroču vai munīcijas iegādi, vai operācijas, kas saistītas ar militārajiem vai aizsardzības jautājumiem.

| 7) | regulas 8. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Savienības finansējums principā netiek izmantots, lai finansētu nodokļus, muitas nodokļus un citas fiskālas maksas partnervalstīs.”; |
| --- | --- |

7)

regulas 8. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Savienības finansējums principā netiek izmantots, lai finansētu nodokļus, muitas nodokļus un citas fiskālas maksas partnervalstīs.”;

| 8) | regulas 9. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Ar Savienības finansējumu var segt izdevumus, kas saistīti ar sagatavošanas, pārraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas darbībām, kuras noteikti vajadzīgas, lai īstenotu šo regulu un sasniegtu tās mērķus, un segtu visus citus administratīvus vai tehniskas palīdzības izdevumus, kas Komisijai, tostarp tās delegācijām partnervalstīs, var rasties, veicot saskaņā ar šo regulu finansētos pasākumus.”; |
| --- | --- | --- |

8)

regulas 9. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Ar Savienības finansējumu var segt izdevumus, kas saistīti ar sagatavošanas, pārraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas darbībām, kuras noteikti vajadzīgas, lai īstenotu šo regulu un sasniegtu tās mērķus, un segtu visus citus administratīvus vai tehniskas palīdzības izdevumus, kas Komisijai, tostarp tās delegācijām partnervalstīs, var rasties, veicot saskaņā ar šo regulu finansētos pasākumus.”;

| b) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Komisija pieņem atbalsta pasākumus, ko neietver daudzgadu sadarbības programmās, un informāciju par tiem nosūta vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.”; |
| --- | --- |

b)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Komisija pieņem atbalsta pasākumus, ko neietver daudzgadu sadarbības programmās, un informāciju par tiem nosūta vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.”;

| 9) | regulas 12. pantu groza šādi:






  a) | virsrakstu aizstāj ar šādu:
  “Savienības finansiālo interešu aizsardzība”; |
| --- | --- | --- |

9)

regulas 12. pantu groza šādi:

a)

virsrakstu aizstāj ar šādu:

“Savienības finansiālo interešu aizsardzība”;

| b) | panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:
  “1.   Ikvienā nolīgumā, kas izriet no šīs regulas, ietver noteikumus, kas nodrošina Savienības finansiālo interešu aizsardzību, jo īpaši attiecībā uz nelikumībām, krāpšanu, korupciju un jebkuru citu nelikumīgu darbību, saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (9) un Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (10), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (11).
  2.   Nolīgumi pilnvaro Komisiju un Revīzijas palātu tieši veikt revīziju, tostarp dokumentu revīziju vai revīziju uz vietas, jebkuram līgumslēdzējam vai apakšlīgumslēdzējam, kas ir saņēmis Savienības finansējumu. Tie arī nepārprotami pilnvaro Komisiju veikt pārbaudes un revīzijas uz vietas saskaņā ar Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96. |
| --- | --- |

b)

panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.   Ikvienā nolīgumā, kas izriet no šīs regulas, ietver noteikumus, kas nodrošina Savienības finansiālo interešu aizsardzību, jo īpaši attiecībā uz nelikumībām, krāpšanu, korupciju un jebkuru citu nelikumīgu darbību, saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (9) un Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (10), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (11).

2.   Nolīgumi pilnvaro Komisiju un Revīzijas palātu tieši veikt revīziju, tostarp dokumentu revīziju vai revīziju uz vietas, jebkuram līgumslēdzējam vai apakšlīgumslēdzējam, kas ir saņēmis Savienības finansējumu. Tie arī nepārprotami pilnvaro Komisiju veikt pārbaudes un revīzijas uz vietas saskaņā ar Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96.

| 10) | regulas 13. un 14. pantu aizstāj ar šādiem:
  “13. pants
  Izvērtēšana
  1.   Komisija regulāri izvērtē darbības un programmas, ko finansē saskaņā ar šo regulu, lai attiecīgā gadījumā vai pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes pieprasījuma, izmantojot neatkarīgu ārēju izvērtējumu ziņojumus, pārliecinātos, vai mērķi ir sasniegti, un lai varētu formulēt ieteikumus, kā uzlabot turpmākas darbības. Rezultātus izmanto programmu izstrādē un resursu piešķiršanā.
  2.   Komisija informācijas nolūkā nosūta 1. punktā minētos novērtējuma ziņojumus Eiropas Parlamentam un Padomei.
  3.   Izvērtējot ar šo regulu paredzēto Savienības sadarbību, Komisija iesaista ieinteresētās puses, tostarp nevalstiskas struktūras.
  14. pants
  Gada ziņojums
  Komisija izvērtē panākumus, kas gūti, īstenojot saskaņā ar šo regulu veiktos pasākumus, un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei detalizētu gada ziņojumu par šīs regulas īstenošanu. Ziņojumā izklāsta budžeta īstenošanas rezultātus un iepazīstina ar visām finansētajām darbībām un programmām un, ciktāl iespējams, izklāsta sadarbības pasākumu un programmu galvenos rezultātus un ietekmi.”; |
| --- | --- |

10)

regulas 13. un 14. pantu aizstāj ar šādiem:

“13. pants

Izvērtēšana

1.   Komisija regulāri izvērtē darbības un programmas, ko finansē saskaņā ar šo regulu, lai attiecīgā gadījumā vai pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes pieprasījuma, izmantojot neatkarīgu ārēju izvērtējumu ziņojumus, pārliecinātos, vai mērķi ir sasniegti, un lai varētu formulēt ieteikumus, kā uzlabot turpmākas darbības. Rezultātus izmanto programmu izstrādē un resursu piešķiršanā.

2.   Komisija informācijas nolūkā nosūta 1. punktā minētos novērtējuma ziņojumus Eiropas Parlamentam un Padomei.

3.   Izvērtējot ar šo regulu paredzēto Savienības sadarbību, Komisija iesaista ieinteresētās puses, tostarp nevalstiskas struktūras.

14. pants

Gada ziņojums

Komisija izvērtē panākumus, kas gūti, īstenojot saskaņā ar šo regulu veiktos pasākumus, un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei detalizētu gada ziņojumu par šīs regulas īstenošanu. Ziņojumā izklāsta budžeta īstenošanas rezultātus un iepazīstina ar visām finansētajām darbībām un programmām un, ciktāl iespējams, izklāsta sadarbības pasākumu un programmu galvenos rezultātus un ietekmi.”;

| 11) | regulas 16. pantu aizstāj ar šādu:
  “16. pants
  Finanšu noteikumi
  Finanšu atsauces summa šīs regulas īstenošanai laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam ir EUR 172 miljoni valstīm, kas uzskaitītas I pielikumā, un EUR 176 miljoni valstīm, kas uzskaitītas II pielikumā. Šīs gada apropriācijas piešķir budžeta lēmējinstitūcija atbilstīgi finanšu shēmai.”; |
| --- | --- |

11)

regulas 16. pantu aizstāj ar šādu:

“16. pants

Finanšu noteikumi

Finanšu atsauces summa šīs regulas īstenošanai laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam ir EUR 172 miljoni valstīm, kas uzskaitītas I pielikumā, un EUR 176 miljoni valstīm, kas uzskaitītas II pielikumā. Šīs gada apropriācijas piešķir budžeta lēmējinstitūcija atbilstīgi finanšu shēmai.”;

| 12) | regulas pielikumā virsrakstu aizstāj ar šādu:

  Industrializētas valstis un teritorijas un citas valstis un teritorijas ar augstu ienākumu līmeni, uz ko attiecas šī regula”; |
| --- | --- |

12)

regulas pielikumā virsrakstu aizstāj ar šādu:

Industrializētas valstis un teritorijas un citas valstis un teritorijas ar augstu ienākumu līmeni, uz ko attiecas šī regula”;

| 13) | pievieno jaunu II un III pielikumu, kuru teksts izklāstīts šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

13)

pievieno jaunu II un III pielikumu, kuru teksts izklāstīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2011. gada 13. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BUZEK

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. SZPUNAR

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2010. gada 10. decembra nostāja pirmajā lasījumā (OV C 7 E, 12.1.2011., 1. lpp.). Eiropas Parlamenta 2011. gada 3. februāra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta). Eiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra normatīvā rezolūcija (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2011. gada 28. novembra lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.

2

(3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

3

(4)  OV L 405, 30.12.2006., 41. lpp.

4

(5)  OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.

5

(6)  OV L 354, 31.12.2008., 62. lpp.”;

6

(7)  OV L 163, 2.7.1996., 1. lpp.

7

(8)  OV L 327, 24.11.2006., 1. lpp.”;

8

(9)  OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

9

(10)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

10

(11)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.”;

11

---

PIELIKUMS

II PIELIKUMS

Jaunattīstības valstis, uz ko attiecas šī regula

Latīņamerika

| 1. | Argentīna |
| --- | --- |

1.

Argentīna

| 2. | Bolīvija |
| --- | --- |

2.

Bolīvija

| 3. | Brazīlija |
| --- | --- |

3.

Brazīlija

| 4. | Čīle |
| --- | --- |

4.

Čīle

| 5. | Kolumbija |
| --- | --- |

5.

Kolumbija

| 6. | Kostarika |
| --- | --- |

6.

Kostarika

| 7. | Kuba |
| --- | --- |

7.

Kuba

| 8. | Ekvadora |
| --- | --- |

8.

Ekvadora

| 9. | Salvadora |
| --- | --- |

9.

Salvadora

| 10. | Gvatemala |
| --- | --- |

10.

Gvatemala

| 11. | Hondurasa |
| --- | --- |

11.

Hondurasa

| 12. | Meksika |
| --- | --- |

12.

Meksika

| 13. | Nikaragva |
| --- | --- |

13.

Nikaragva

| 14. | Panama |
| --- | --- |

14.

Panama

| 15. | Paragvaja |
| --- | --- |

15.

Paragvaja

| 16. | Peru |
| --- | --- |

16.

Peru

| 17. | Urugvaja |
| --- | --- |

17.

Urugvaja

| 18. | Venecuēla |
| --- | --- |

18.

Venecuēla

Āzija

| 19. | Afganistāna |
| --- | --- |

19.

Afganistāna

| 20. | Bangladeša |
| --- | --- |

20.

Bangladeša

| 21. | Butāna |
| --- | --- |

21.

Butāna

| 22. | Birma/Mjanma |
| --- | --- |

22.

Birma/Mjanma

| 23. | Kambodža |
| --- | --- |

23.

Kambodža

| 24. | Ķīna |
| --- | --- |

24.

Ķīna

| 25. | Indija |
| --- | --- |

25.

Indija

| 26. | Indonēzija |
| --- | --- |

26.

Indonēzija

| 27. | Korejas Tautas Demokrātiskā Republika |
| --- | --- |

27.

Korejas Tautas Demokrātiskā Republika

| 28. | Laosa |
| --- | --- |

28.

Laosa

| 29. | Malaizija |
| --- | --- |

29.

Malaizija

| 30. | Maldīvija |
| --- | --- |

30.

Maldīvija

| 31. | Mongolija |
| --- | --- |

31.

Mongolija

| 32. | Nepāla |
| --- | --- |

32.

Nepāla

| 33. | Pakistāna |
| --- | --- |

33.

Pakistāna

| 34. | Filipīnas |
| --- | --- |

34.

Filipīnas

| 35. | Šrilanka |
| --- | --- |

35.

Šrilanka

| 36. | Taizeme |
| --- | --- |

36.

Taizeme

| 37. | Vjetnama |
| --- | --- |

37.

Vjetnama

Vidusāzija

| 38. | Kazahstāna |
| --- | --- |

38.

Kazahstāna

| 39. | Kirgizstānas Republika |
| --- | --- |

39.

Kirgizstānas Republika

| 40. | Tadžikistāna |
| --- | --- |

40.

Tadžikistāna

| 41. | Turkmenistāna |
| --- | --- |

41.

Turkmenistāna

| 42. | Uzbekistāna |
| --- | --- |

42.

Uzbekistāna

Tuvie Austrumi

| 43. | Irāna |
| --- | --- |

43.

Irāna

| 44. | Irāka |
| --- | --- |

44.

Irāka

| 45. | Jemena |
| --- | --- |

45.

Jemena

Dienvidāfrika

| 46. | Dienvidāfrika |
| --- | --- |

46.

Dienvidāfrika

III PIELIKUMS

Finanšu līdzekļu sadalījums sadarbībai ar II pielikumā minētajām valstīm

Līdzekļu sadalījums prioritārās jomās sadarbībai ar II pielikumā minētajām valstīm laikposmā no 2011. gada līdz 2013. gadam ir šāds:

| Prioritārās jomas | |
| --- | --- |
| Publiskā diplomātija un informācijas kampaņas | Vismaz 5 % |
| Ekonomiskās partnerības un uzņēmējdarbības sadarbības veicināšana | Vismaz 50 % |
| Cilvēku savstarpējās saites | Vismaz 20 % |
| Nepiešķirta rezerve un administratīvās izmaksas | Ne vairāk kā 10 % |

Prioritārās jomas

Publiskā diplomātija un informācijas kampaņas

Vismaz 5 %

Ekonomiskās partnerības un uzņēmējdarbības sadarbības veicināšana

Vismaz 50 %

Cilvēku savstarpējās saites

Vismaz 20 %

Nepiešķirta rezerve un administratīvās izmaksas

Ne vairāk kā 10 %

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PAR 16. PANTU

Šī regula risina jautājumu par atbalstu vairākām īpašām darbībām, kas nav oficiāla attīstības palīdzība (OAP), tajās valstīs, uz kurām attiecas attīstības sadarbības instruments (DCI Regula (EK) Nr. 1905/2006). Regulas mērķis ir piedāvāt konkrētu šā jautājuma risinājumu.

Komisija atkārtoti apstiprina, ka nabadzības izskaušana, tostarp tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšana, ir sadarbības attīstības jomā primārais mērķis un joprojām paliks kā prioritāte.

Tā atgādina, ka 16. pantā noteiktā finanšu atsauces summa, kas attiecas uz valstīm, kuras uzskaitītas II pielikumā, tiks īstenota, izmantojot attiecīgās budžeta pozīcijas attiecībā uz tām darbībām, kas nav oficiālā attīstības palīdzība.

Turklāt Komisija apstiprina savu vēlmi ievērot finanšu atsauces summu, kas ir noteikta attīstības sadarbības instrumenta (Regula (EK) Nr. 1905/2006) 38. pantā laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam, kā arī tās pašas regulas noteikumus attiecībā uz atbilstību OAP kritērijiem. Tā atgādina, ka, pamatojoties uz pašreizējo finanšu plānošanu, atsauces summa 2013. gadā tiks pārsniegta.

Šajā situācijā Komisija vēlas ierosināt tādus budžeta projektus, kas līdz 2013. gadam nodrošinātu virzību attīstības atbalstam Āzijā un Latīņamerikā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1905/2006, lai netiktu skartas saskaņā ar DCI un vispār ES budžetu pašlaik plānotās OAP summas.

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES PAZIŅOJUMS PAR DELEĢĒTO AKTU IZMANTOŠANU TURPMĀKAJĀ DAUDZGADU FINANŠU SHĒMĀ (2014–2020)

Eiropas Parlaments un Padome pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu “Budžets stratēģijai “Eiropa 2020” ” (COM(2011) 500 (1)), it īpaši attiecībā uz ierosināto deleģēto aktu izmantošanu turpmākajos ārējā finansējuma instrumentos, un gaida tiesību aktu priekšlikumus, kurus pienācīgi apsvērs.

---

(1)  Komisija paziņojumā “Budžets stratēģijai “Eiropa 2020” ” (COM(2011) 500) paziņo:

“Turklāt, turpmākajos dažādo instrumentu juridiskajos pamatos tiks ierosināts plaši izmantot deleģētos aktus, lai nodrošinātu lielāku elastību politikas virzienu pārvaldībā finanšu perioda ietvaros, vienlaikus ievērojot abu likumdevēja atzaru pilnvaras.”

un –

“Tiek uzskatīts, ka jāuzlabo ārējā atbalsta demokrātiska pārbaude. To varētu panākt, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu atsevišķiem programmu aspektiem, ne tikai nodrošinot likumdevēju līdztiesīgu piedalīšanos, bet arī nodrošinot lielāku plānošanas elastību. Attiecībā uz EAF tiek ierosināts pārbaudi pielīdzināt ASI, vienlaikus ņemot vērā šā instrumenta specifiku.”

---

| 30.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/30

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 1339/2011

(2011. gada 13. decembris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 209. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, ņemot vērā Samierināšanas komitejas 2011. gada 31. oktobrī apstiprināto kopīgo dokumentu (1),

tā kā:

| (1) | Lai uzlabotu Kopienas ārējās palīdzības efektivitāti un pārredzamību, 2006. gadā tika izveidoti jauni palīdzības plānošanas un sniegšanas pamata noteikumi, kuros ietverta Padomes Regula (EK) Nr. 1085/2006 (2006. gada 17. jūlijs), ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA) (2), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1638/2006 (2006. gada 24. oktobris), ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai (3), Padomes Regula (EK) Nr. 1934/2006 (2006. gada 21. decembris), ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai ar industrializētām valstīm un teritorijām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni (4), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1717/2006 (2006. gada 15. novembris), ar ko izveido Stabilitātes instrumentu (5), Padomes Regula (Euratom) Nr. 300/2007 (2007. gada 19. februāris), ar ko izveido Instrumentu sadarbībai kodoldrošības jomā (6), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1889/2006 (2006. gada 20. decembris) par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulē (7) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1905/2006 (8). |
| --- | --- |

(1)

Lai uzlabotu Kopienas ārējās palīdzības efektivitāti un pārredzamību, 2006. gadā tika izveidoti jauni palīdzības plānošanas un sniegšanas pamata noteikumi, kuros ietverta Padomes Regula (EK) Nr. 1085/2006 (2006. gada 17. jūlijs), ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA) (2), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1638/2006 (2006. gada 24. oktobris), ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai (3), Padomes Regula (EK) Nr. 1934/2006 (2006. gada 21. decembris), ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai ar industrializētām valstīm un teritorijām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni (4), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1717/2006 (2006. gada 15. novembris), ar ko izveido Stabilitātes instrumentu (5), Padomes Regula (Euratom) Nr. 300/2007 (2007. gada 19. februāris), ar ko izveido Instrumentu sadarbībai kodoldrošības jomā (6), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1889/2006 (2006. gada 20. decembris) par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulē (7) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1905/2006 (8).

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1905/2006 īstenošana parādīja, ka pastāv neatbilstības saistībā ar izņēmumu attiecībā uz principu par izmaksu, kas saistītas ar nodokļiem, nodevām un citiem fiskāliem maksājumiem, neattiecināmību uz Savienības finansējumu. Tādēļ ir ierosināts grozīt attiecīgos noteikumus minētajā regulā, lai to saskaņotu ar pārējiem instrumentiem. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1905/2006 īstenošana parādīja, ka pastāv neatbilstības saistībā ar izņēmumu attiecībā uz principu par izmaksu, kas saistītas ar nodokļiem, nodevām un citiem fiskāliem maksājumiem, neattiecināmību uz Savienības finansējumu. Tādēļ ir ierosināts grozīt attiecīgos noteikumus minētajā regulā, lai to saskaņotu ar pārējiem instrumentiem.

| (3) | Šajā regulā paredz vienīgi to, kas nepieciešams izvirzītā mērķa sasniegšanai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredz vienīgi to, kas nepieciešams izvirzītā mērķa sasniegšanai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. panta 4. punktu.

| (4) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1905/2006, |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1905/2006,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1905/2006 25. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Principā Savienības palīdzību saņēmējvalstīs nevar izmantot nodokļu un nodevu maksāšanai, kā arī maksājumu segšanai.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2011. gada 13. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BUZEK

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. SZPUNAR

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2010. gada 10. decembra nostāja pirmajā lasījumā (OV C 7 E, 12.1.2011., 11. lpp.). Eiropas Parlamenta 2011. gada 3. februāra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta). Eiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra normatīvā rezolūcija (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2011. gada 28. novembra lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV L 210, 31.7.2006., 82. lpp.

2

(3)  OV L 310, 9.11.2006., 1. lpp.

3

(4)  OV L 405, 30.12.2006., 41. lpp.

4

(5)  OV L 327, 24.11.2006., 1. lpp.

5

(6)  OV L 81, 22.3.2007., 1. lpp.

6

(7)  OV L 386, 29.12.2006., 1. lpp.

7

(8)  OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.

8

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES PAZIŅOJUMS PAR DELEĢĒTO AKTU IZMANTOŠANU TURPMĀKAJĀ DAUDZGADU FINANŠU SHĒMĀ (2014–2020)

Eiropas Parlaments un Padome pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu “Budžets stratēģijai “Eiropa 2020”” (COM(2011) 500 (1)), it īpaši attiecībā uz ierosināto deleģēto aktu izmantošanu turpmākajos ārējā finansējuma instrumentos, un gaida tiesību aktu priekšlikumus, kurus pienācīgi apsvērs.

---

(1)  Komisija paziņojumā “Budžets stratēģijai “Eiropa 2020”” (COM(2011) 500) paziņo:

“Turklāt turpmākajos dažādo instrumentu juridiskajos pamatos tiks ierosināts plaši izmantot deleģētos aktus, lai nodrošinātu lielāku elastību politikas virzienu pārvaldībā finanšu perioda ietvaros, vienlaikus ievērojot abu likumdevēja atzaru pilnvaras.”

un

“Tiek uzskatīts, ka jāuzlabo ārējā atbalsta demokrātiska pārbaude. To varētu panākt, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu atsevišķiem programmu aspektiem, ne tikai nodrošinot likumdevēju līdztiesīgu piedalīšanos, bet arī nodrošinot lielāku plānošanas elastību. Attiecībā uz EAF tiek ierosināts pārbaudi pielīdzināt ASI, vienlaikus ņemot vērā šā instrumenta specifiku.”

---

| 30.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/32 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/32

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 1340/2011

(2011. gada 13. decembris),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1889/2006 par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulē

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 209. panta 1. punktu un 212. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, ņemot vērā Samierināšanas komitejas 2011. gada 31. oktobrī apstiprināto kopīgo dokumentu (1),

tā kā:

| (1) | Lai uzlabotu Kopienas ārējās palīdzības efektivitāti un pārredzamību, 2006. gadā tika izveidoti jauni palīdzības plānošanas un sniegšanas pamata noteikumi, kuros ietverta Padomes Regula (EK) Nr. 1085/2006 (2006. gada 17. jūlijs), ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA) (2), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1638/2006 (2006. gada 24. oktobris), ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai (3), Padomes Regula (EK) Nr. 1934/2006 (2006. gada 21. decembris), ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai ar industrializētām valstīm un teritorijām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni (4), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1717/2006 (2006. gada 15. novembris), ar ko izveido Stabilitātes instrumentu (5), Padomes Regula (Euratom) Nr. 300/2007 (2007. gada 19. februāris), ar ko izveido Instrumentu sadarbībai kodoldrošības jomā (6), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1889/2006 (7) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1905/2006 (2006. gada 18. decembris), ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (8). |
| --- | --- |

(1)

Lai uzlabotu Kopienas ārējās palīdzības efektivitāti un pārredzamību, 2006. gadā tika izveidoti jauni palīdzības plānošanas un sniegšanas pamata noteikumi, kuros ietverta Padomes Regula (EK) Nr. 1085/2006 (2006. gada 17. jūlijs), ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA) (2), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1638/2006 (2006. gada 24. oktobris), ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai (3), Padomes Regula (EK) Nr. 1934/2006 (2006. gada 21. decembris), ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai ar industrializētām valstīm un teritorijām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni (4), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1717/2006 (2006. gada 15. novembris), ar ko izveido Stabilitātes instrumentu (5), Padomes Regula (Euratom) Nr. 300/2007 (2007. gada 19. februāris), ar ko izveido Instrumentu sadarbībai kodoldrošības jomā (6), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1889/2006 (7) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1905/2006 (2006. gada 18. decembris), ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (8).

| (2) | Šo regulu īstenošana atklāja pretrunas saistībā ar izņēmumiem neattiecināmības principa piemērošanai ar nodokļiem, nodevām un citiem fiskāliem maksājumiem saistīto izmaksu Savienības finansējumam. Tādēļ ir ierosināts grozīt attiecīgos noteikumus Regulā (EK) Nr. 1889/2006, lai saskaņotu to ar pārējiem instrumentiem. |
| --- | --- |

(2)

Šo regulu īstenošana atklāja pretrunas saistībā ar izņēmumiem neattiecināmības principa piemērošanai ar nodokļiem, nodevām un citiem fiskāliem maksājumiem saistīto izmaksu Savienības finansējumam. Tādēļ ir ierosināts grozīt attiecīgos noteikumus Regulā (EK) Nr. 1889/2006, lai saskaņotu to ar pārējiem instrumentiem.

| (3) | Šajā regulā paredz vienīgi to, kas nepieciešams izvirzītā mērķa sasniegšanai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredz vienīgi to, kas nepieciešams izvirzītā mērķa sasniegšanai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. panta 4. punktu.

| (4) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 1889/2006 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 1889/2006 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1889/2006 13. panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

“6.   Savienības palīdzību saņēmējvalstīs principā neizmanto nodokļu, nodevu maksāšanai vai maksājumu veikšanai.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2011. gada 13. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BUZEK

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. SZPUNAR

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2010. gada 10. decembra nostāja pirmajā lasījumā (OV C 7 E, 12.1.2011., 14. lpp.). Eiropas Parlamenta 2011. gada 3. februāra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta). Eiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra normatīvā rezolūcija (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2011. gada 28. novembra lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV L 210, 31.7.2006., 82. lpp.

2

(3)  OV L 310, 9.11.2006., 1. lpp.

3

(4)  OV L 405, 30.12.2006., 41. lpp.

4

(5)  OV L 327, 24.11.2006., 1. lpp.

5

(6)  OV L 81, 22.3.2007., 1. lpp.

6

(7)  OV L 386, 29.12.2006., 1. lpp.

7

(8)  OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.

8

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES PAZIŅOJUMS PAR DELEĢĒTO AKTU IZMANTOŠANU TURPMĀKAJĀ DAUDZGADU FINANŠU SHĒMĀ (2014–2020)

Eiropas Parlaments un Padome pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu “Budžets stratēģijai “Eiropa 2020”” (COM(2011) 500 (1)), it īpaši attiecībā uz ierosināto deleģēto aktu izmantošanu turpmākajos ārējā finansējuma instrumentos, un gaida tiesību aktu priekšlikumus, kurus pienācīgi apsvērs.

---

(1)  Komisija paziņojumā “Budžets stratēģijai “Eiropa 2020”” (COM(2011) 500) paziņo:

“Turklāt turpmākajos dažādo instrumentu juridiskajos pamatos tiks ierosināts plaši izmantot deleģētos aktus, lai nodrošinātu lielāku elastību politikas virzienu pārvaldībā finanšu perioda ietvaros, vienlaikus ievērojot abu likumdevēja atzaru pilnvaras.”

un

“Tiek uzskatīts, ka jāuzlabo ārējā atbalsta demokrātiska pārbaude. To varētu panākt, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu atsevišķiem programmu aspektiem, ne tikai nodrošinot likumdevēju līdztiesīgu piedalīšanos, bet arī nodrošinot lielāku plānošanas elastību. Attiecībā uz EAF tiek ierosināts pārbaudi pielīdzināt ASI, vienlaikus ņemot vērā šā instrumenta specifiku.”

---

| 30.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/34 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/34

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 1341/2011

(2011. gada 13. decembris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 209. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas dalībvalstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, ņemot vērā Samierināšanas komitejas 2011. gada 31. oktobrī apstiprināto kopīgo dokumentu (1),

tā kā:

| (1) | Savienības attīstības politikas mērķis ir nabadzības samazināšana un ilgtermiņā – tās izskaušana. |
| --- | --- |

(1)

Savienības attīstības politikas mērķis ir nabadzības samazināšana un ilgtermiņā – tās izskaušana.

| (2) | Kā Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) līgumslēdzēja puse Savienība ir apņēmusies integrēt tirdzniecību savās attīstības stratēģijās un veicināt starptautisko tirdzniecību, lai sekmētu attīstību un nabadzības samazināšanu un ilgtermiņā – tās izskaušanu pasaulē. |
| --- | --- |

(2)

Kā Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) līgumslēdzēja puse Savienība ir apņēmusies integrēt tirdzniecību savās attīstības stratēģijās un veicināt starptautisko tirdzniecību, lai sekmētu attīstību un nabadzības samazināšanu un ilgtermiņā – tās izskaušanu pasaulē.

| (3) | Savienība atbalsta Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) grupas valstis to centienos samazināt nabadzību un nodrošināt ilgtspējīgu ekonomikas un sociālo attīstību un atzīst šo valstu izejvielu nozares nozīmību. |
| --- | --- |

(3)

Savienība atbalsta Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) grupas valstis to centienos samazināt nabadzību un nodrošināt ilgtspējīgu ekonomikas un sociālo attīstību un atzīst šo valstu izejvielu nozares nozīmību.

| (4) | Savienība ir apņēmusies atbalstīt jaunattīstības valstu vienmērīgu un pakāpenisku integrāciju pasaules ekonomikā, lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību. Galvenās ĀKK banānu eksportētājvalstis, iespējams, varētu saskarties ar grūtībām saistībā ar mainīgajiem tirdzniecības noteikumiem, jo īpaši saistībā ar PTO kontekstā notiekošo lielākās labvēlības režīma tarifa liberalizāciju, kā arī divpusējiem un reģionāliem nolīgumiem, kas ir noslēgti vai tiek slēgti starp Savienību un Latīņamerikas valstīm. Tādēļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1905/2006 (2) būtu jāpievieno ĀKK programma par papildu pasākumiem banānu nozarē (“PPB programma”). |
| --- | --- |

(4)

Savienība ir apņēmusies atbalstīt jaunattīstības valstu vienmērīgu un pakāpenisku integrāciju pasaules ekonomikā, lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību. Galvenās ĀKK banānu eksportētājvalstis, iespējams, varētu saskarties ar grūtībām saistībā ar mainīgajiem tirdzniecības noteikumiem, jo īpaši saistībā ar PTO kontekstā notiekošo lielākās labvēlības režīma tarifa liberalizāciju, kā arī divpusējiem un reģionāliem nolīgumiem, kas ir noslēgti vai tiek slēgti starp Savienību un Latīņamerikas valstīm. Tādēļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1905/2006 (2) būtu jāpievieno ĀKK programma par papildu pasākumiem banānu nozarē (“PPB programma”).

| (5) | Saistībā ar PPB programmu pieņemamo finanšu palīdzības pasākumu mērķim vajadzētu būt to cilvēku dzīves līmeņa un dzīves apstākļu uzlabošanai, kuri dzīvo banānu audzēšanas reģionos un ir atkarīgi no banānu ražošanas un tirdzniecības ķēdes, jo īpaši mazie lauksaimnieki un mazās struktūras, kā arī nodrošināt darba noteikumu, arodveselības un darba drošības standartu un vides normu ievērošanu, jo īpaši saistībā ar pesticīdu izmantošanu. Tādēļ ar minētajiem pasākumiem būtu jāatbalsta no banānu eksporta uz Eiropas Savienību atkarīgo reģionu pielāgošanās un vajadzības gadījumā jāaptver reorganizācija, izmantojot uz nozarēm vērstu budžeta atbalstu vai uz projektiem vērstas intervences darbības. Veicot šos pasākumus, būtu jāņem vērā banānu eksporta nozares sagaidāmā attīstība un jātiecas veicināt sociālās izturētspējas politiku, ekonomikas dažādošanu vai ieguldījumus konkurētspējas uzlabošanai gadījumos, kad šīs darbības var uzskatīt par dzīvotspējīgām, ņemot vērā rezultātus un pieredzi, kas gūta, piemērojot īpašo palīdzības sistēmu tradicionālajām ĀKK banānu piegādātājvalstīm, kas izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2686/94 (3), un īpašo palīdzības struktūru tradicionālajām ĀKK banānu piegādātājvalstīm, kas izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 856/1999 (4) un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1609/1999 (5). Savienība atzīst nepieciešamību veicināt to, ka banānu nozarē gūtie ienākumi tiek sadalīti taisnīgāk. |
| --- | --- |

(5)

Saistībā ar PPB programmu pieņemamo finanšu palīdzības pasākumu mērķim vajadzētu būt to cilvēku dzīves līmeņa un dzīves apstākļu uzlabošanai, kuri dzīvo banānu audzēšanas reģionos un ir atkarīgi no banānu ražošanas un tirdzniecības ķēdes, jo īpaši mazie lauksaimnieki un mazās struktūras, kā arī nodrošināt darba noteikumu, arodveselības un darba drošības standartu un vides normu ievērošanu, jo īpaši saistībā ar pesticīdu izmantošanu. Tādēļ ar minētajiem pasākumiem būtu jāatbalsta no banānu eksporta uz Eiropas Savienību atkarīgo reģionu pielāgošanās un vajadzības gadījumā jāaptver reorganizācija, izmantojot uz nozarēm vērstu budžeta atbalstu vai uz projektiem vērstas intervences darbības. Veicot šos pasākumus, būtu jāņem vērā banānu eksporta nozares sagaidāmā attīstība un jātiecas veicināt sociālās izturētspējas politiku, ekonomikas dažādošanu vai ieguldījumus konkurētspējas uzlabošanai gadījumos, kad šīs darbības var uzskatīt par dzīvotspējīgām, ņemot vērā rezultātus un pieredzi, kas gūta, piemērojot īpašo palīdzības sistēmu tradicionālajām ĀKK banānu piegādātājvalstīm, kas izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2686/94 (3), un īpašo palīdzības struktūru tradicionālajām ĀKK banānu piegādātājvalstīm, kas izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 856/1999 (4) un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1609/1999 (5). Savienība atzīst nepieciešamību veicināt to, ka banānu nozarē gūtie ienākumi tiek sadalīti taisnīgāk.

| (6) | PPB programmai vajadzētu papildināt pielāgošanās procesu ĀKK valstīs, kuras pēdējos gados ir eksportējušas uz Savienību ievērojamus banānu daudzumus un kuras var skart liberalizācija saistībā ar Ženēvas Nolīgumu par banānu tirdzniecību (6) vai divpusējie un reģionālie nolīgumi, kas ir noslēgti vai tiek slēgti starp Savienību un Latīņamerikas valstīm. PPB programma balstās uz īpašo palīdzības struktūru tradicionālajām ĀKK banānu piegādātājvalstīm. Tā atbilst Savienības starptautiskajām saistībām PTO kontekstā, tās mērķis ir pārstrukturēšana un konkurētspējas uzlabošana, un tāpēc tai ir pagaidu raksturs, proti, tās darbības ilgums ir trīs gadi (2011.–2013. gads). |
| --- | --- |

(6)

PPB programmai vajadzētu papildināt pielāgošanās procesu ĀKK valstīs, kuras pēdējos gados ir eksportējušas uz Savienību ievērojamus banānu daudzumus un kuras var skart liberalizācija saistībā ar Ženēvas Nolīgumu par banānu tirdzniecību (6) vai divpusējie un reģionālie nolīgumi, kas ir noslēgti vai tiek slēgti starp Savienību un Latīņamerikas valstīm. PPB programma balstās uz īpašo palīdzības struktūru tradicionālajām ĀKK banānu piegādātājvalstīm. Tā atbilst Savienības starptautiskajām saistībām PTO kontekstā, tās mērķis ir pārstrukturēšana un konkurētspējas uzlabošana, un tāpēc tai ir pagaidu raksturs, proti, tās darbības ilgums ir trīs gadi (2011.–2013. gads).

| (7) | Komisijas 2010. gada 17. marta paziņojuma “Divgadu ziņojums par īpašo palīdzības struktūru tradicionālajām ĀKK banānu piegādātājvalstīm” secinājumos ir minēts, ka iepriekšējās atbalsta programmas sniedza būtisku ieguldījumu, lai panāktu uzlabotu ekonomikas dažādošanas spēju, tomēr to pilnīgu ietekmi vēl nav iespējams noteikt, un ka ĀKK valstu banānu eksports joprojām ir nestabils. |
| --- | --- |

(7)

Komisijas 2010. gada 17. marta paziņojuma “Divgadu ziņojums par īpašo palīdzības struktūru tradicionālajām ĀKK banānu piegādātājvalstīm” secinājumos ir minēts, ka iepriekšējās atbalsta programmas sniedza būtisku ieguldījumu, lai panāktu uzlabotu ekonomikas dažādošanas spēju, tomēr to pilnīgu ietekmi vēl nav iespējams noteikt, un ka ĀKK valstu banānu eksports joprojām ir nestabils.

| (8) | Komisija ir veikusi īpašās palīdzības struktūras programmas novērtējumu, tomēr tā nav veikusi novērtējumu par papildu pasākumiem banānu nozarē. |
| --- | --- |

(8)

Komisija ir veikusi īpašās palīdzības struktūras programmas novērtējumu, tomēr tā nav veikusi novērtējumu par papildu pasākumiem banānu nozarē.

| (9) | Komisijai būtu jānodrošina šīs programmas un saņēmējvalstīs darbojošos reģionālo un valstu provizorisko programmu saskaņošana, jo īpaši attiecībā uz mērķu īstenošanu ekonomikas, lauksaimniecības, sociālajā un vides jomā. |
| --- | --- |

(9)

Komisijai būtu jānodrošina šīs programmas un saņēmējvalstīs darbojošos reģionālo un valstu provizorisko programmu saskaņošana, jo īpaši attiecībā uz mērķu īstenošanu ekonomikas, lauksaimniecības, sociālajā un vides jomā.

| (10) | Gandrīz 2 % no pasaules banānu tirdzniecības ir sertificējušas taisnīgas tirdzniecības ražotāju organizācijas. Taisnīgās tirdzniecības minimālās cenas tiek fiksētas, pamatojoties uz apspriedēs ar ieinteresētajām personām noteiktu “ilgtspējīgu ražošanas izmaksu” aprēķinu, lai tādējādi ņemtu vērā izmaksas, kas saistītas ar pieņemamu sociālo un vides normu ievērošanu, un lai nodrošinātu saprātīgu peļņu, kas ļautu ražotājiem veikt ieguldījumus viņu darbības ilgtermiņa stabilitātē. |
| --- | --- |

(10)

Gandrīz 2 % no pasaules banānu tirdzniecības ir sertificējušas taisnīgas tirdzniecības ražotāju organizācijas. Taisnīgās tirdzniecības minimālās cenas tiek fiksētas, pamatojoties uz apspriedēs ar ieinteresētajām personām noteiktu “ilgtspējīgu ražošanas izmaksu” aprēķinu, lai tādējādi ņemtu vērā izmaksas, kas saistītas ar pieņemamu sociālo un vides normu ievērošanu, un lai nodrošinātu saprātīgu peļņu, kas ļautu ražotājiem veikt ieguldījumus viņu darbības ilgtermiņa stabilitātē.

| (11) | Lai nepieļautu vietējo strādājošo ekspluatāciju, dalībniekiem banānu nozares ražošanas ķēdē būtu jāvienojas par nozarē radīto ienākumu taisnīgu sadali. |
| --- | --- |

(11)

Lai nepieļautu vietējo strādājošo ekspluatāciju, dalībniekiem banānu nozares ražošanas ķēdē būtu jāvienojas par nozarē radīto ienākumu taisnīgu sadali.

| (12) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1905/2006, |
| --- | --- |

(12)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1905/2006,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1905/2006 groza šādi:

| 1) | regulas 4. pantu aizstāj ar šādu:
  “4. pants
  Savienības atbalsta īstenošana
  Atbilstīgi šīs regulas vispārējam pamatmērķim, darbības jomai, mērķiem un vispārējiem principiem Savienības palīdzību īsteno, izmantojot ģeogrāfiskās un tematiskās programmas, kas noteiktas 5. līdz 16. pantā, un programmas, kas paredzētas 17. un 17.a pantā.”; |
| --- | --- |

1)

regulas 4. pantu aizstāj ar šādu:

“4. pants

Savienības atbalsta īstenošana

Atbilstīgi šīs regulas vispārējam pamatmērķim, darbības jomai, mērķiem un vispārējiem principiem Savienības palīdzību īsteno, izmantojot ģeogrāfiskās un tematiskās programmas, kas noteiktas 5. līdz 16. pantā, un programmas, kas paredzētas 17. un 17.a pantā.”;

| 2) | regulā iekļauj šādu pantu:
  “17.a pants
  Galvenās ĀKK banānu piegādātājvalstis
  1.   ĀKK banānu piegādātājvalstis, kas uzskaitītas IIIa pielikumā, gūst labumu no programmas par papildu pasākumiem banānu nozarē (“PPB programma”).






  a) | Vispārējie mērķi
  Savienības palīdzības mērķi ir:






  i) | atbalstīt pielāgošanās procesu pēc Savienības banānu tirgus liberalizācijas atbilstīgi PTO noteikumiem; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

regulā iekļauj šādu pantu:

“17.a pants

Galvenās ĀKK banānu piegādātājvalstis

1.   ĀKK banānu piegādātājvalstis, kas uzskaitītas IIIa pielikumā, gūst labumu no programmas par papildu pasākumiem banānu nozarē (“PPB programma”).

a)

Vispārējie mērķi

Savienības palīdzības mērķi ir:

i)

atbalstīt pielāgošanās procesu pēc Savienības banānu tirgus liberalizācijas atbilstīgi PTO noteikumiem;

| ii) | cīnīties pret nabadzību, uzlabojot lauksaimnieku un iesaistīto personu dzīves līmeni un apstākļus. |
| --- | --- |

ii)

cīnīties pret nabadzību, uzlabojot lauksaimnieku un iesaistīto personu dzīves līmeni un apstākļus.

| b) | Vispārējās prioritātes
  Sniedzot Savienības palīdzību, ņem vērā valstu politiku un piemērošanās stratēģijas, kā arī reģionālos apstākļus (attālāko Savienības reģionu un aizjūras zemju un teritoriju tuvums) un īpaši pievēršas vienai vai vairākām šādām sadarbības jomām:






  i) | pielāgošanās procesa izraisīto tādu plašāka mēroga seku novēršana, jo īpaši vietējās kopienās un to neaizsargātākajās grupās, kas ir saistītas ar nodarbinātību un sociālajiem pakalpojumiem, zemes izmantojumu un vides atjaunošanu, bet neaprobežojas ar šiem faktoriem; |
| --- | --- | --- |

b)

Vispārējās prioritātes

Sniedzot Savienības palīdzību, ņem vērā valstu politiku un piemērošanās stratēģijas, kā arī reģionālos apstākļus (attālāko Savienības reģionu un aizjūras zemju un teritoriju tuvums) un īpaši pievēršas vienai vai vairākām šādām sadarbības jomām:

i)

pielāgošanās procesa izraisīto tādu plašāka mēroga seku novēršana, jo īpaši vietējās kopienās un to neaizsargātākajās grupās, kas ir saistītas ar nodarbinātību un sociālajiem pakalpojumiem, zemes izmantojumu un vides atjaunošanu, bet neaprobežojas ar šiem faktoriem;

| ii) | ekonomikas dažādošanas veicināšana reģionos, kas atkarīgi no banānu nozares, ja šāda stratēģija ir īstenojama; |
| --- | --- |

ii)

ekonomikas dažādošanas veicināšana reģionos, kas atkarīgi no banānu nozares, ja šāda stratēģija ir īstenojama;

| iii) | banānu eksporta nozares konkurētspējas uzlabošana gadījumos, kad nozare ir ilgtspējīga, ņemot vērā ražošanas ķēdē dažādo iesaistīto personu apstākļus. |
| --- | --- |

iii)

banānu eksporta nozares konkurētspējas uzlabošana gadījumos, kad nozare ir ilgtspējīga, ņemot vērā ražošanas ķēdē dažādo iesaistīto personu apstākļus.

Ar programmām veicina darba un drošības standartu un vides normu ievērošanu, tostarp saistībā ar pesticīdu izmantošanu un pakļautību to iedarbībai.

| c) | Vispārēji sagaidāmie rezultāti
  Palīdzības rezultātiem jābūt saskaņā ar mērķiem, kas noteikti šā punkta a) apakšpunktā. Jo īpaši un sadarbībā ar palīdzības saņēmējvalstīm Savienības palīdzība ir virzīta uz rezultātiem, kas jāsasniedz sociālajā, vides un ekonomikas jomā. |
| --- | --- |

c)

Vispārēji sagaidāmie rezultāti

Palīdzības rezultātiem jābūt saskaņā ar mērķiem, kas noteikti šā punkta a) apakšpunktā. Jo īpaši un sadarbībā ar palīdzības saņēmējvalstīm Savienības palīdzība ir virzīta uz rezultātiem, kas jāsasniedz sociālajā, vides un ekonomikas jomā.

2.   No IV pielikumā minētās summas Komisija nosaka maksimālo provizorisko summu, kas pieejama katrai šā panta 1. punktā minētajai atbilstīgai ĀKK banānu piegādātājvalstij, pamatojoties uz šādiem kritērijiem:

| a) | banānu tirdzniecības apmērs ar Savienību, proti, lielāki Savienības importa apjomi no attiecīgās ĀKK valsts pozitīvi ietekmēs piešķīrumu. Šis kritērijs ir balstīts uz banānu eksporta uz Savienību nozares apmēriem dažādās valstīs. Tiks ņemti vērā no katras atbilstīgas palīdzības saņēmējvalsts Savienības eksportētie trīs lielākie gada vidējie banānu apjomi tonnās pēdējo piecu gadu laikā līdz 2010. gadam; |
| --- | --- |

a)

banānu tirdzniecības apmērs ar Savienību, proti, lielāki Savienības importa apjomi no attiecīgās ĀKK valsts pozitīvi ietekmēs piešķīrumu. Šis kritērijs ir balstīts uz banānu eksporta uz Savienību nozares apmēriem dažādās valstīs. Tiks ņemti vērā no katras atbilstīgas palīdzības saņēmējvalsts Savienības eksportētie trīs lielākie gada vidējie banānu apjomi tonnās pēdējo piecu gadu laikā līdz 2010. gadam;

| b) | loma, kāda tautsaimniecībā ir banānu eksportam uz Savienību, proti, lielāks nozīmīguma līmenis attiecīgajā ĀKK valstī pozitīvi ietekmēs piešķīrumu. Šo kritēriju aprēķinās, nosakot no katras atbilstīgas palīdzības saņēmējvalsts uz Savienību eksportēto banānu īpatsvaru procentuālā izteiksmē no valsts iekšzemes kopprodukta (IKP) pēdējo trīs gadu laikā līdz 2010. gadam, par kuriem ir pieejami dati; |
| --- | --- |

b)

loma, kāda tautsaimniecībā ir banānu eksportam uz Savienību, proti, lielāks nozīmīguma līmenis attiecīgajā ĀKK valstī pozitīvi ietekmēs piešķīrumu. Šo kritēriju aprēķinās, nosakot no katras atbilstīgas palīdzības saņēmējvalsts uz Savienību eksportēto banānu īpatsvaru procentuālā izteiksmē no valsts iekšzemes kopprodukta (IKP) pēdējo trīs gadu laikā līdz 2010. gadam, par kuriem ir pieejami dati;

| c) | attīstības līmenis, proti, zemāks attīstības līmenis pēc ANO noteiktā tautas attīstības indeksa attiecīgajā ĀKK valstī pozitīvi ietekmēs piešķīrumu. Šo kritēriju aprēķinās, nosakot vidējo tautas attīstības indeksu laikposmā no 2005. līdz 2007. gadam, izmantojot to pašu metodoloģiju, ko izmantojusi ANO. |
| --- | --- |

c)

attīstības līmenis, proti, zemāks attīstības līmenis pēc ANO noteiktā tautas attīstības indeksa attiecīgajā ĀKK valstī pozitīvi ietekmēs piešķīrumu. Šo kritēriju aprēķinās, nosakot vidējo tautas attīstības indeksu laikposmā no 2005. līdz 2007. gadam, izmantojot to pašu metodoloģiju, ko izmantojusi ANO.

Piešķīrumu sadales kritēriju novērtējuma pamatā ir reprezentatīvi dati par laikposmu līdz 2011. gadam, šim laikposmam nepārsniedzot piecus gadus. Provizoriskam piešķīrumu sadalījumam starp valstīm šos trīs kritērijus ņems vērā tādā pašā veidā attiecībā uz visām atbilstīgām palīdzības saņēmējvalstīm.

Pamatojoties uz iepriekšminēto kritēriju piemērošanu, Komisija informēs Eiropas Parlamentu un Padomi par to, kā pirms šā panta 3. punktā minētās daudzgadu atbalsta stratēģijas pieņemšanas plānots izmantot IV pielikumā minēto provizorisko finanšu piešķīrumu sadalījumu. Ar minēto informāciju noteiks, kāda ir provizoriskā summa, kas pieejama katrai atbilstīgai ĀKK banānu piegādātājvalstij.

3.   Pēc analoģijas ar 19. pantu un saskaņā ar 21. pantu Komisija pieņem daudzgadu atbalsta stratēģijas. Tā nodrošina, lai šīs stratēģijas papildinātu attiecīgo valstu ģeogrāfiskās stratēģijas dokumentus, kā arī nodrošina banānu nozares papildu pasākumu pagaidu raksturu.

Daudzgadu atbalsta stratēģijās papildu pasākumiem banānu nozarē ietver:

| a) | atjauninātu valsts vides raksturojumu, pienācīgu uzmanību veltot valsts banānu nozarei un cita starpā koncentrējoties uz pesticīdu izmantošanu; |
| --- | --- |

a)

atjauninātu valsts vides raksturojumu, pienācīgu uzmanību veltot valsts banānu nozarei un cita starpā koncentrējoties uz pesticīdu izmantošanu;

| b) | informāciju par panākumiem, kas gūti saistībā ar iepriekšējām programmām banānu nozares atbalstam; |
| --- | --- |

b)

informāciju par panākumiem, kas gūti saistībā ar iepriekšējām programmām banānu nozares atbalstam;

| c) | rādītājus, kas ļauj novērtēt rezultātus, kādi panākti saistībā ar līdzekļu izmaksas nosacījumiem, kad par finansēšanas veidu ir izvēlēts budžeta atbalsts; |
| --- | --- |

c)

rādītājus, kas ļauj novērtēt rezultātus, kādi panākti saistībā ar līdzekļu izmaksas nosacījumiem, kad par finansēšanas veidu ir izvēlēts budžeta atbalsts;

| d) | gaidāmos atbalsta rezultātus; |
| --- | --- |

d)

gaidāmos atbalsta rezultātus;

| e) | atbalsta pasākumu īstenošanas un līdzekļu paredzamās izmaksāšanas grafiku; |
| --- | --- |

e)

atbalsta pasākumu īstenošanas un līdzekļu paredzamās izmaksāšanas grafiku;

| f) | veidu, kādā tiks gūti un novērtēti panākumi saistībā ar starptautiski atzītu ILO darba pamatstandartu un attiecīgo konvenciju par darba drošību un arodveselību, kā arī attiecīgo starptautiski atzīto vides pamatnormu ievērošanu. |
| --- | --- |

f)

veidu, kādā tiks gūti un novērtēti panākumi saistībā ar starptautiski atzītu ILO darba pamatstandartu un attiecīgo konvenciju par darba drošību un arodveselību, kā arī attiecīgo starptautiski atzīto vides pamatnormu ievērošanu.

Saskaņā ar 2007.–2013. gada daudzgadu finanšu shēmu, kas paredzēta Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (7), novērtē PPB programmas un attiecīgo valstu panākto progresu, novērtējumā iekļaujot ieteikumus par veicamajiem pasākumiem un to raksturu.

| 3) | regulas 21. pantu aizstāj ar šādu:
  “21. pants
  Stratēģijas dokumentu un provizorisko daudzgadu programmu pieņemšana
  Komisija saskaņā ar 35. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem 19. un 20. pantā minētos stratēģijas dokumentus un provizoriskās daudzgadu programmas, kā arī to pārskatus, kas minēti 19. panta 2. punktā un 20. panta 1. punktā, un attiecīgi 17. un 17.a pantā minētos papildu pasākumus.”; |
| --- | --- |

3)

regulas 21. pantu aizstāj ar šādu:

“21. pants

Stratēģijas dokumentu un provizorisko daudzgadu programmu pieņemšana

Komisija saskaņā ar 35. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem 19. un 20. pantā minētos stratēģijas dokumentus un provizoriskās daudzgadu programmas, kā arī to pārskatus, kas minēti 19. panta 2. punktā un 20. panta 1. punktā, un attiecīgi 17. un 17.a pantā minētos papildu pasākumus.”;

| 4) | regulas 29. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Budžeta saistības tiek pildītas, pamatojoties uz Komisijas lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar 17.a panta 3. punktu, 22. panta 1. punktu, 23. panta 1. punktu un 26. panta 1. punktu.”; |
| --- | --- |

4)

regulas 29. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Budžeta saistības tiek pildītas, pamatojoties uz Komisijas lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar 17.a panta 3. punktu, 22. panta 1. punktu, 23. panta 1. punktu un 26. panta 1. punktu.”;

| 5) | regulas 31. panta 1. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu:
  “Regulas 11. līdz 16. pantā paredzēto tematisko programmu un 17. un 17.a pantā paredzēto programmu finansēto iepirkuma vai dotāciju līgumu piešķiršanā var piedalīties visas fiziskās personas, kas ir jaunattīstības valsts valstspiederīgie, vai juridiskās personas, kas ir reģistrētas jaunattīstības valstī, kā noteikusi ESAO/APK un kā noteikts II pielikumā, papildus fiziskām vai juridiskām personām, kas ir atbilstīgas, pamatojoties uz tematisko programmu vai 17. un 17.a pantā paredzētajām programmām. Komisija publicē un atjaunina II pielikumu atbilstīgi regulāriem ESAO/APK pārskatiem par palīdzības saņēmēju sarakstu un par to informē Padomi.”; |
| --- | --- |

5)

regulas 31. panta 1. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu:

“Regulas 11. līdz 16. pantā paredzēto tematisko programmu un 17. un 17.a pantā paredzēto programmu finansēto iepirkuma vai dotāciju līgumu piešķiršanā var piedalīties visas fiziskās personas, kas ir jaunattīstības valsts valstspiederīgie, vai juridiskās personas, kas ir reģistrētas jaunattīstības valstī, kā noteikusi ESAO/APK un kā noteikts II pielikumā, papildus fiziskām vai juridiskām personām, kas ir atbilstīgas, pamatojoties uz tematisko programmu vai 17. un 17.a pantā paredzētajām programmām. Komisija publicē un atjaunina II pielikumu atbilstīgi regulāriem ESAO/APK pārskatiem par palīdzības saņēmēju sarakstu un par to informē Padomi.”;

| 6) | regulas 38. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:
  “1.   Bāzes finansējums šīs regulas īstenošanai laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam ir EUR 17 087 miljoni.
  2.   Provizoriskās summas, kas piešķirtas katrai 5. līdz 10. pantā, 11. līdz 16. pantā, kā arī 17. un 17. a pantā minētajai programmai, ir noteiktas IV pielikumā. Šīs summas ir noteiktas laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam.”; |
| --- | --- |

6)

regulas 38. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.   Bāzes finansējums šīs regulas īstenošanai laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam ir EUR 17 087 miljoni.

2.   Provizoriskās summas, kas piešķirtas katrai 5. līdz 10. pantā, 11. līdz 16. pantā, kā arī 17. un 17. a pantā minētajai programmai, ir noteiktas IV pielikumā. Šīs summas ir noteiktas laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam.”;

| 7) | iekļauj IIIa pielikumu, kas ietverts šīs regulas I pielikumā; |
| --- | --- |

7)

iekļauj IIIa pielikumu, kas ietverts šīs regulas I pielikumā;

| 8) | regulas IV pielikumu aizstāj ar tekstu šīs regulas II pielikumā. |
| --- | --- |

8)

regulas IV pielikumu aizstāj ar tekstu šīs regulas II pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2011. gada 13. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BUZEK

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. SZPUNAR

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2010. gada 10. decembra nostāja pirmajā lasījumā (OV C 7 E, 12.1.2011., 17. lpp.). Eiropas Parlamenta 2011. gada 3. februāra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta). Eiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra normatīvā rezolūcija (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2011. gada 28. novembra lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV L 378, 23.12.2006., 41. lpp.

2

(3)  OV L 286, 5.11.1994., 1. lpp.

3

(4)  OV L 108, 27.4.1999., 2. lpp.

4

(5)  OV L 190, 23.7.1999., 14. lpp.

5

(6)  OV L 141, 9.6.2010., 3. lpp.

6

(7)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.”;

7

---

I PIELIKUMS

“IIIa PIELIKUMS

GALVENĀS ĀKK BANĀNU PIEGĀDĀTĀJVALSTIS

| 1. | Beliza |
| --- | --- |

1.

Beliza

| 2. | Kamerūna |
| --- | --- |

2.

Kamerūna

| 3. | Kotdivuāra |
| --- | --- |

3.

Kotdivuāra

| 4. | Dominika |
| --- | --- |

4.

Dominika

| 5. | Dominikānas Republika |
| --- | --- |

5.

Dominikānas Republika

| 6. | Gana |
| --- | --- |

6.

Gana

| 7. | Jamaika |
| --- | --- |

7.

Jamaika

| 8. | Sentlūsija |
| --- | --- |

8.

Sentlūsija

| 9. | Sentvinsenta un Grenadīnas |
| --- | --- |

9.

Sentvinsenta un Grenadīnas

| 10. | Surinama” |
| --- | --- |

10.

Surinama”

---

II PIELIKUMS

“IV PIELIKUMS

PROVIZORISKS FINANŠU PIEŠĶĪRUMU SADALĪJUMS LAIKPOSMĀ NO 2007. LĪDZ 2013. GADAM

| (miljoni EUR) |
| --- |
| Kopā | 17 087 |
| Ģeogrāfiskās programmas: | 10 057 |
| Latīņamerika | 2 690 |
| Āzija | 5 187 |
| Vidusāzija | 719 |
| Tuvie Austrumi | 481 |
| Dienvidāfrika | 980 |
| Tematiskās programmas: | 5 596 |
| Ieguldījumi cilvēkos | 1 060 |
| Vide un dabas resursu ilgtspējīga apsaimniekošana | 804 |
| Nevalstiskās struktūras un pašvaldības attīstības jomā | 1 639 |
| Nodrošinātība ar pārtiku | 1 709 |
| Migrācija un patvērums | 384 |
| ĀKK Cukura protokola valstis | 1 244 |
| Galvenās ĀKK banānu piegādātājvalstis | 190” |

(miljoni EUR)

Kopā

17 087

Ģeogrāfiskās programmas:

10 057

Latīņamerika

2 690

Āzija

5 187

Vidusāzija

719

Tuvie Austrumi

481

Dienvidāfrika

980

Tematiskās programmas:

5 596

Ieguldījumi cilvēkos

1 060

Vide un dabas resursu ilgtspējīga apsaimniekošana

804

Nevalstiskās struktūras un pašvaldības attīstības jomā

1 639

Nodrošinātība ar pārtiku

1 709

Migrācija un patvērums

384

ĀKK Cukura protokola valstis

1 244

Galvenās ĀKK banānu piegādātājvalstis

190”

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS ATTIECĪBĀ UZ ATTĪSTĪBAS SADARBĪBAS INSTRUMENTĀ (ASI) PAREDZĒTO PROGRAMMU PAR PAPILDU PASĀKUMIEM BANĀNU NOZARĒ

Konkrēti gadījumā ar papildu pasākumiem banānu nozarē un ņemot vērā programmas pamatjēgu un mērķi, kā tas ir izklāstīts 17.a pantā finanšu instrumentā attīstības sadarbības jomā (ASI), Eiropas Komisija apstiprina, ka, nosakot provizorisku piešķīrumu sadalījumu starp valstīm, tā objektīvi un vienādi piemēros tādu metodi, kurā ir ņemts vērā banānu nozares nozīmīgums un katras uz palīdzības saņemšanu tiesīgās valsts ekonomiskie un attīstības apstākļi.

Komisija paziņo, ka tā ir iecerējusi piemērot metodi, kurā divi pirmie kritēriji tiek vērtēti kā apmēram vienlīdz svarīgi, savukārt trešais kritērijs tiks izmantots kā attīstības koeficients. Šīs metodes mērķis ir – attiecībā uz visām palīdzības saņēmējām valstīm kā vienlīdz nozīmīgu vērtēt šo valstu banānu tirdzniecības apjomu ar Eiropas Savienību un to, cik nozīmīgs banānu eksports uz Eiropas Savienību ir katras palīdzības saņēmējas valsts ekonomikā. Ar relatīvo attīstības līmeni piešķīrumi tiks pielāgoti par labu tām valstīm, kurās ir zemāks attīstības līmenis, saskaņā ar Savienības attīstības mērķiem, kuri izklāstīti Līgumos un ASI.

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES PAZIŅOJUMS PAR DELEĢĒTO AKTU IZMANTOŠANU TURPMĀKAJĀ DAUDZGADU FINANŠU SHĒMĀ (2014–2020)

Eiropas Parlaments un Padome pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu “Budžets stratēģijai “Eiropa 2020” ” (COM(2011) 500 (1)), it īpaši attiecībā uz ierosināto deleģēto aktu izmantošanu turpmākajos ārējā finansējuma instrumentos un gaida tiesību aktu priekšlikumus, kurus pienācīgi apsvērs.

---

(1)  Komisija paziņojumā “Budžets stratēģijai “Eiropa 2020” ” (COM(2011) 500) paziņo:

“Turklāt, turpmākajos dažādo instrumentu juridiskajos pamatos tiks ierosināts plaši izmantot deleģētos aktus, lai nodrošinātu lielāku elastību politikas virzienu pārvaldībā finanšu perioda ietvaros, vienlaikus ievērojot abu likumdevēja atzaru pilnvaras.”

un –

“Tiek uzskatīts, ka jāuzlabo ārējā atbalsta demokrātiska pārbaude. To varētu panākt, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu atsevišķiem programmu aspektiem, ne tikai nodrošinot likumdevēju līdztiesīgu piedalīšanos, bet arī nodrošinot lielāku plānošanas elastību. Attiecībā uz EAF tiek ierosināts pārbaudi pielīdzināt ASI, vienlaikus ņemot vērā šā instrumenta specifiku.”

---

| 30.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/41 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/41

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 1342/2011

(2011. gada 13. decembris),

ar ko Regulu (EK) Nr. 1931/2006 groza attiecībā uz Kaļiņingradas apgabala un dažu Polijas administratīvo rajonu iekļaušanu atbilstīgajā pierobežas zonā

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Savienības noteikumi par vietējo pierobežas satiksmi, kuri paredzēti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1931/2006 (2006. gada 20. decembris), ar ko nosaka vietējās pierobežas satiksmes noteikumus pie dalībvalstu ārējām sauszemes robežām un ar ko groza Šengenas konvencijas noteikumus (2), un kuri ir spēkā kopš 2007. gada, nav radījuši šķēršļus tirdzniecībai, sociālajai un kultūras apmaiņai vai reģionālajai sadarbībai ar kaimiņvalstīm, vienlaikus saglabājot visas Šengenas zonas drošību. |
| --- | --- |

(1)

Savienības noteikumi par vietējo pierobežas satiksmi, kuri paredzēti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1931/2006 (2006. gada 20. decembris), ar ko nosaka vietējās pierobežas satiksmes noteikumus pie dalībvalstu ārējām sauszemes robežām un ar ko groza Šengenas konvencijas noteikumus (2), un kuri ir spēkā kopš 2007. gada, nav radījuši šķēršļus tirdzniecībai, sociālajai un kultūras apmaiņai vai reģionālajai sadarbībai ar kaimiņvalstīm, vienlaikus saglabājot visas Šengenas zonas drošību.

| (2) | Kaļiņingradas apgabalam ir īpaša ģeogrāfiskā situācija: relatīvi nelielā teritorija, kuru pilnībā ieskauj divas dalībvalstis, veido vienīgo anklāvu Eiropas Savienībā; apgabala forma un iedzīvotāju sadalījums ir tāds, ka, piemērojot standarta noteikumus par pierobežas definīciju, anklāvs tiktu mākslīgi sadalīts, kā rezultātā dažiem iedzīvotājiem būtu pieejami vietējās pierobežas satiksmes atvieglojumi, bet vairākumam, tostarp Kaļiņingradas pilsētas iedzīvotājiem, tie nebūtu pieejami. Ņemot vērā Kaļiņingradas apgabala viendabīgumu, lai varētu uzlabot tirdzniecību, sociālo un kultūras apmaiņu un reģionālo sadarbību, būtu jāievieš īpašs izņēmums Regulā (EK) Nr. 1931/2006, kas ļautu visu Kaļiņingradas apgabalu uzskatīt par pierobežu. |
| --- | --- |

(2)

Kaļiņingradas apgabalam ir īpaša ģeogrāfiskā situācija: relatīvi nelielā teritorija, kuru pilnībā ieskauj divas dalībvalstis, veido vienīgo anklāvu Eiropas Savienībā; apgabala forma un iedzīvotāju sadalījums ir tāds, ka, piemērojot standarta noteikumus par pierobežas definīciju, anklāvs tiktu mākslīgi sadalīts, kā rezultātā dažiem iedzīvotājiem būtu pieejami vietējās pierobežas satiksmes atvieglojumi, bet vairākumam, tostarp Kaļiņingradas pilsētas iedzīvotājiem, tie nebūtu pieejami. Ņemot vērā Kaļiņingradas apgabala viendabīgumu, lai varētu uzlabot tirdzniecību, sociālo un kultūras apmaiņu un reģionālo sadarbību, būtu jāievieš īpašs izņēmums Regulā (EK) Nr. 1931/2006, kas ļautu visu Kaļiņingradas apgabalu uzskatīt par pierobežu.

| (3) | Konkrēts pierobežas apgabals Polijas pusē arī būtu jāatzīst par atbilstīgu pierobežas zonu, lai Regulas (EK) Nr. 1931/2006 piemērošanai minētajā reģionā būtu reāla ietekme, radot lielākas iespējas tirdzniecībai, sociālajai un kultūras apmaiņai un reģionālajai sadarbībai starp Kaļiņingradas apgabalu, no vienas puses, un lielākajiem centriem Polijas ziemeļos, no otras puses. |
| --- | --- |

(3)

Konkrēts pierobežas apgabals Polijas pusē arī būtu jāatzīst par atbilstīgu pierobežas zonu, lai Regulas (EK) Nr. 1931/2006 piemērošanai minētajā reģionā būtu reāla ietekme, radot lielākas iespējas tirdzniecībai, sociālajai un kultūras apmaiņai un reģionālajai sadarbībai starp Kaļiņingradas apgabalu, no vienas puses, un lielākajiem centriem Polijas ziemeļos, no otras puses.

| (4) | Šī regula neskar pierobežas vispārējo definīciju un pilnībā ievēro noteikumus un nosacījumus, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 1931/2006, tostarp sankcijas, ko dalībvalstis piemēro pierobežas iedzīvotājiem, kuri ļaunprātīgi izmanto vietējās pierobežas satiksmes režīmu. |
| --- | --- |

(4)

Šī regula neskar pierobežas vispārējo definīciju un pilnībā ievēro noteikumus un nosacījumus, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 1931/2006, tostarp sankcijas, ko dalībvalstis piemēro pierobežas iedzīvotājiem, kuri ļaunprātīgi izmanto vietējās pierobežas satiksmes režīmu.

| (5) | Šī regula dod ieguldījumu Eiropas Savienības un Krievijas Federācijas stratēģiskās partnerības turpmākā sekmēšanā atbilstīgi prioritātēm, kas izklāstītas Plānā par kopējo brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, un ņem vērā Eiropas Savienības un Krievijas Federācijas attiecības kopumā. |
| --- | --- |

(5)

Šī regula dod ieguldījumu Eiropas Savienības un Krievijas Federācijas stratēģiskās partnerības turpmākā sekmēšanā atbilstīgi prioritātēm, kas izklāstītas Plānā par kopējo brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, un ņem vērā Eiropas Savienības un Krievijas Federācijas attiecības kopumā.

| (6) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi – proti, iekļaut Kaļiņingradas apgabalu un dažus Polijas administratīvos rajonus atbilstīgajā pierobežas zonā – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi – proti, iekļaut Kaļiņingradas apgabalu un dažus Polijas administratīvos rajonus atbilstīgajā pierobežas zonā – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (7) | Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu, kurš noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku, un Norvēģijas Karalisti par abu minēto valstu iesaistīšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē (3), – šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta A punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK (1999. gada 17. maijs) par dažiem pasākumiem minētā nolīguma piemērošanai (4). |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu, kurš noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku, un Norvēģijas Karalisti par abu minēto valstu iesaistīšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē (3), – šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta A punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK (1999. gada 17. maijs) par dažiem pasākumiem minētā nolīguma piemērošanai (4).

| (8) | Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (5) – šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (6) 3. pantu. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (5) – šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (6) 3. pantu.

| (9) | Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (7) – šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A punktā, to lasot kopā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES (8) 3. pantu. |
| --- | --- |

(9)

Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (7) – šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A punktā, to lasot kopā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES (8) 3. pantu.

| (10) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu 22. protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. Tā kā šī regula pilnveido Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo regulu, izlemj, vai tā šo regulu ieviesīs savos valsts tiesību aktos. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu 22. protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. Tā kā šī regula pilnveido Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo regulu, izlemj, vai tā šo regulu ieviesīs savos valsts tiesību aktos.

| (11) | Šī regula pilnveido tos Šengenas acquis noteikumus, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (9); tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Apvienotajai Karalistei šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(11)

Šī regula pilnveido tos Šengenas acquis noteikumus, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (9); tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Apvienotajai Karalistei šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro.

| (12) | Šī regula pilnveido tos Šengenas acquis noteikumus, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās, saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (10); tādēļ Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Īrijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro, |
| --- | --- |

(12)

Šī regula pilnveido tos Šengenas acquis noteikumus, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās, saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (10); tādēļ Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Īrijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo Regulu (EK) Nr. 1931/2006 groza šādi:

| 1) | regulas 3. panta 2. punkta beigās pievieno šādu teikumu:
  “Šīs regulas pielikumā uzskaitītās teritorijas uzskatāmas par daļu no pierobežas.”; |
| --- | --- |

1)

regulas 3. panta 2. punkta beigās pievieno šādu teikumu:

“Šīs regulas pielikumā uzskaitītās teritorijas uzskatāmas par daļu no pierobežas.”;

| 2) | šīs regulas pielikumā iekļauto tekstu pievieno kā pielikumu. |
| --- | --- |

2)

šīs regulas pielikumā iekļauto tekstu pievieno kā pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

Strasbūrā, 2011. gada 13. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BUZEK

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. SZPUNAR

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2011. gada 12. decembra lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV L 405, 30.12.2006., 1. lpp.

2

(3)  OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

3

(4)  OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.

4

(5)  OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.

5

(6)  OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp.

6

(7)  OV L 160, 18.6.2011., 21. lpp.

7

(8)  OV L 160, 18.6.2011., 19. lpp.

8

(9)  OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.

9

(10)  OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.

10

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

| 1. | Kaļiņingradas apgabals. |
| --- | --- |

1.

Kaļiņingradas apgabals.

| 2. | Polijas województwo pomorskie administratīvie rajoni (powiaty): pucki, m. Gdynia, m. Sopot, m. Gdańsk, gdański, nowodworski, malborski. |
| --- | --- |

2.

Polijas województwo pomorskie administratīvie rajoni (powiaty): pucki, m. Gdynia, m. Sopot, m. Gdańsk, gdański, nowodworski, malborski.

| 3. | Polijas województwo warmińsko-mazurskie administratīvie rajoni (powiaty): m. Elbląg, elbląski, braniewski, lidzbarski, bartoszycki, m. Olsztyn, olsztyński, kętrzyński, mrągowski, węgorzewski, giżycki, gołdapski, olecki.” |
| --- | --- |

3.

Polijas województwo warmińsko-mazurskie administratīvie rajoni (powiaty): m. Elbląg, elbląski, braniewski, lidzbarski, bartoszycki, m. Olsztyn, olsztyński, kętrzyński, mrągowski, węgorzewski, giżycki, gołdapski, olecki.”

---

| 30.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/44 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/44

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 1343/2011

(2011. gada 13. decembris)

par atsevišķiem noteikumiem attiecībā uz zveju Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) nolīguma apgabalā, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1967/2006, kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Padomes Lēmumu 98/416/EK (1998. gada 16. jūnijs) par Eiropas Kopienas pievienošanos Vidusjūras Vispārējai zivsaimniecības komisijai (3) (“GFCM”) Eiropas Kopiena pievienojās Nolīgumam par Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas izveidi (“GFCM nolīgums”). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Padomes Lēmumu 98/416/EK (1998. gada 16. jūnijs) par Eiropas Kopienas pievienošanos Vidusjūras Vispārējai zivsaimniecības komisijai (3) (“GFCM”) Eiropas Kopiena pievienojās Nolīgumam par Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas izveidi (“GFCM nolīgums”).

| (2) | GFCM nolīgums paredz atbilstošu struktūru daudzpusējai sadarbībai, lai veicinātu ūdeņu dzīvo jūras resursu attīstību, saglabāšanu, racionālu pārvaldību un pēc iespējas labāku izmantošanu Vidusjūrā un Melnajā jūrā ilgtspējīgā līmenī un ar zemu apdraudējuma risku. |
| --- | --- |

(2)

GFCM nolīgums paredz atbilstošu struktūru daudzpusējai sadarbībai, lai veicinātu ūdeņu dzīvo jūras resursu attīstību, saglabāšanu, racionālu pārvaldību un pēc iespējas labāku izmantošanu Vidusjūrā un Melnajā jūrā ilgtspējīgā līmenī un ar zemu apdraudējuma risku.

| (3) | Eiropas Savienība, kā arī Bulgārija, Grieķija, Spānija, Francija, Itālija, Kipra, Malta, Rumānija un Slovēnija ir GFCM nolīguma puses. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Savienība, kā arī Bulgārija, Grieķija, Spānija, Francija, Itālija, Kipra, Malta, Rumānija un Slovēnija ir GFCM nolīguma puses.

| (4) | GFCM pieņemtie ieteikumi ir saistoši tās nolīguma pusēm. Tā kā Savienība ir GFCM nolīguma puse, šādi ieteikumi ir tai saistoši, un tāpēc tie būtu jāīsteno Savienības tiesību aktos, ja vien to saturs jau nav pārņemts Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(4)

GFCM pieņemtie ieteikumi ir saistoši tās nolīguma pusēm. Tā kā Savienība ir GFCM nolīguma puse, šādi ieteikumi ir tai saistoši, un tāpēc tie būtu jāīsteno Savienības tiesību aktos, ja vien to saturs jau nav pārņemts Savienības tiesību aktos.

| (5) | GFCM savās 2005., 2006., 2007. un 2008. gada sesijās pieņēma virkni ieteikumu un rezolūciju par atsevišķiem zivsaimniecības jautājumiem GFCM nolīguma apgabalā; tie tika uz laiku īstenoti Savienības tiesību aktos ar ikgadējām regulām par zvejas iespējām vai – attiecībā uz GFCM ieteikumiem Nr. 2005/1 un Nr. 2005/2 – ar Regulas (EK) Nr. 1967/2006 (4) 4. panta 3. punktu un 24. pantu. |
| --- | --- |

(5)

GFCM savās 2005., 2006., 2007. un 2008. gada sesijās pieņēma virkni ieteikumu un rezolūciju par atsevišķiem zivsaimniecības jautājumiem GFCM nolīguma apgabalā; tie tika uz laiku īstenoti Savienības tiesību aktos ar ikgadējām regulām par zvejas iespējām vai – attiecībā uz GFCM ieteikumiem Nr. 2005/1 un Nr. 2005/2 – ar Regulas (EK) Nr. 1967/2006 (4) 4. panta 3. punktu un 24. pantu.

| (6) | Skaidrības, vienkāršības un juridiskās noteiktības labad un, tā kā ieteikumu pastāvīguma dēļ ir nepieciešams arī pastāvīgs juridisks instruments to īstenošanai Savienības tiesību aktos, ir lietderīgi minētos ieteikumus īstenot ar vienotu tiesību aktu, turpmākos ieteikumus pievienojot minētajam tiesību aktam kā grozījumus. |
| --- | --- |

(6)

Skaidrības, vienkāršības un juridiskās noteiktības labad un, tā kā ieteikumu pastāvīguma dēļ ir nepieciešams arī pastāvīgs juridisks instruments to īstenošanai Savienības tiesību aktos, ir lietderīgi minētos ieteikumus īstenot ar vienotu tiesību aktu, turpmākos ieteikumus pievienojot minētajam tiesību aktam kā grozījumus.

| (7) | GFCM ieteikumi attiecas uz visu GFCM nolīguma apgabalu, proti, Vidusjūras, Melnās jūras un savienojošiem ūdeņiem, kā tas definēts GFCM nolīguma preambulā, un tāpēc skaidrības un juridiskās noteiktības labad tie būtu jāīsteno vienā atsevišķā regulā, nevis jāgroza Regula (EK) Nr. 1967/2006, kura attiecas tikai uz Vidusjūru. |
| --- | --- |

(7)

GFCM ieteikumi attiecas uz visu GFCM nolīguma apgabalu, proti, Vidusjūras, Melnās jūras un savienojošiem ūdeņiem, kā tas definēts GFCM nolīguma preambulā, un tāpēc skaidrības un juridiskās noteiktības labad tie būtu jāīsteno vienā atsevišķā regulā, nevis jāgroza Regula (EK) Nr. 1967/2006, kura attiecas tikai uz Vidusjūru.

| (8) | Daži Regulas (EK) Nr. 1967/2006 noteikumi būtu jāattiecina ne vien uz Vidusjūru, bet uz visu GFCM nolīguma apgabalu. Tāpēc minētie noteikumi būtu jāsvītro Regulā (EK) Nr. 1967/2006 un jāiekļauj šajā regulā. Turklāt būtu sīkāk jāprecizē daži minētajā regulā paredzētie noteikumi attiecībā uz minimālo linuma acs lielumu. |
| --- | --- |

(8)

Daži Regulas (EK) Nr. 1967/2006 noteikumi būtu jāattiecina ne vien uz Vidusjūru, bet uz visu GFCM nolīguma apgabalu. Tāpēc minētie noteikumi būtu jāsvītro Regulā (EK) Nr. 1967/2006 un jāiekļauj šajā regulā. Turklāt būtu sīkāk jāprecizē daži minētajā regulā paredzētie noteikumi attiecībā uz minimālo linuma acs lielumu.

| (9) | “Zvejas lieguma apgabali”, kas GFCM ieteikumos noteikti saistībā ar teritorijas pārvaldības pasākumiem, ir līdzvērtīgi Regulā (EK) Nr. 1967/2006 paredzētajām “aizsargājamām zvejas teritorijām”. |
| --- | --- |

(9)

“Zvejas lieguma apgabali”, kas GFCM ieteikumos noteikti saistībā ar teritorijas pārvaldības pasākumiem, ir līdzvērtīgi Regulā (EK) Nr. 1967/2006 paredzētajām “aizsargājamām zvejas teritorijām”.

| (10) | Savā gadskārtējā sesijā 2009. gada 23.–27. martāGFCM, pamatojoties uz Zinātniskās padomdevējas komitejas (“ZPK”) zinātnisko padomu, kas ietverts tās 11. sesijas ziņojumā (FAO ziņojums Nr. 890), pieņēma ieteikumu izveidot zvejas lieguma apgabalu Lionas jūras līcī. Ir lietderīgi īstenot šo pasākumu, izmantojot zvejas piepūles pārvaldības sistēmu. |
| --- | --- |

(10)

Savā gadskārtējā sesijā 2009. gada 23.–27. martāGFCM, pamatojoties uz Zinātniskās padomdevējas komitejas (“ZPK”) zinātnisko padomu, kas ietverts tās 11. sesijas ziņojumā (FAO ziņojums Nr. 890), pieņēma ieteikumu izveidot zvejas lieguma apgabalu Lionas jūras līcī. Ir lietderīgi īstenot šo pasākumu, izmantojot zvejas piepūles pārvaldības sistēmu.

| (11) | Dažu zvejas rīku selektivitāte jauktajā zvejā Vidusjūrā nedrīkst pārsniegt konkrētu līmeni. Papildus zvejas piepūles vispārējai kontrolei un ierobežošanai ir svarīgi ierobežot zvejas piepūli apgabalos, kuros pulcējas būtisku krājumu pieaugušas zivis, lai nodrošinātu vairošanās apdraudējuma riska līmeni, kas ir pietiekami zems, lai ļautu šos krājumus apsaimniekot ilgtspējīgi. Tāpēc attiecībā uz apgabalu, ko izpēta ZPK, ir ieteicams vispirms ierobežot zvejas piepūli līdz iepriekšējam līmenim un tad neļaut šo līmeni paaugstināt. |
| --- | --- |

(11)

Dažu zvejas rīku selektivitāte jauktajā zvejā Vidusjūrā nedrīkst pārsniegt konkrētu līmeni. Papildus zvejas piepūles vispārējai kontrolei un ierobežošanai ir svarīgi ierobežot zvejas piepūli apgabalos, kuros pulcējas būtisku krājumu pieaugušas zivis, lai nodrošinātu vairošanās apdraudējuma riska līmeni, kas ir pietiekami zems, lai ļautu šos krājumus apsaimniekot ilgtspējīgi. Tāpēc attiecībā uz apgabalu, ko izpēta ZPK, ir ieteicams vispirms ierobežot zvejas piepūli līdz iepriekšējam līmenim un tad neļaut šo līmeni paaugstināt.

| (12) | Padomam, ar kuru pamatoti pārvaldības pasākumi, vajadzētu būt balstītam uz atbilstošo flotes kapacitātes un aktivitātes datu zinātnisko izmantošanu, uz izmantoto resursu bioloģisko statusu un zvejniecību sociālo un ekonomisko situāciju. Minētie dati jāsavāc un jāiesniedz laikus, lai GFCM palīgstruktūras varētu sagatavot savu ieteikumu. |
| --- | --- |

(12)

Padomam, ar kuru pamatoti pārvaldības pasākumi, vajadzētu būt balstītam uz atbilstošo flotes kapacitātes un aktivitātes datu zinātnisko izmantošanu, uz izmantoto resursu bioloģisko statusu un zvejniecību sociālo un ekonomisko situāciju. Minētie dati jāsavāc un jāiesniedz laikus, lai GFCM palīgstruktūras varētu sagatavot savu ieteikumu.

| (13) | GFCM 2008. gada sesijā pieņēma ieteikumu par reģionālu shēmu attiecībā uz pasākumiem ostas valstī, lai apkarotu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju GFCM apgabalā. Lai gan Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008 (2008. gada 29. septembris), ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (5), kopumā aptver minētā ieteikuma saturu un tika piemērota no 2010. gada 1. janvāra, tomēr dažas tās daļas, piemēram, ostās veikto inspekciju biežums, aptveramība un procedūra, ir jāiekļauj šajā regulā, lai tās pielāgotu GFCM nolīguma apgabala īpatnībām. |
| --- | --- |

(13)

GFCM 2008. gada sesijā pieņēma ieteikumu par reģionālu shēmu attiecībā uz pasākumiem ostas valstī, lai apkarotu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju GFCM apgabalā. Lai gan Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008 (2008. gada 29. septembris), ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (5), kopumā aptver minētā ieteikuma saturu un tika piemērota no 2010. gada 1. janvāra, tomēr dažas tās daļas, piemēram, ostās veikto inspekciju biežums, aptveramība un procedūra, ir jāiekļauj šajā regulā, lai tās pielāgotu GFCM nolīguma apgabala īpatnībām.

| (14) | Būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai, lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs regulas noteikumu īstenošanai attiecībā uz to, kādā formātā un veidā tiek nosūtīts ziņojums par zvejas lieguma apgabalos veiktajām zvejas darbībām; iesniegumi par sliktu laika apstākļu dēļ zaudēto dienu pārnešanu lielo korifēnu zvejai sezonas lieguma laikā un ziņojumi par šādu dienu pārnesi; ziņojumi par lielo korifēnu zvejas datu vākšanu; informācija par minimālā linuma acs lieluma izmantošanu tīkliem, ko izmanto bentisko zivju sugu zvejai ar traļiem Melnajā jūrā, un dati par statistikas matricām, kā arī attiecībā uz sadarbību un informācijas apmaiņu ar GFCM izpildsekretāru. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (6). |
| --- | --- |

(14)

Būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai, lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs regulas noteikumu īstenošanai attiecībā uz to, kādā formātā un veidā tiek nosūtīts ziņojums par zvejas lieguma apgabalos veiktajām zvejas darbībām; iesniegumi par sliktu laika apstākļu dēļ zaudēto dienu pārnešanu lielo korifēnu zvejai sezonas lieguma laikā un ziņojumi par šādu dienu pārnesi; ziņojumi par lielo korifēnu zvejas datu vākšanu; informācija par minimālā linuma acs lieluma izmantošanu tīkliem, ko izmanto bentisko zivju sugu zvejai ar traļiem Melnajā jūrā, un dati par statistikas matricām, kā arī attiecībā uz sadarbību un informācijas apmaiņu ar GFCM izpildsekretāru. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (6).

| (15) | Lai nodrošinātu, ka Savienība turpina pildīt savas saistības atbilstīgi GFCM nolīgumam, pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai, lai Savienības tiesību aktos īstenotu Savienībai par saistošiem kļuvušos grozījumus spēkā esošajos GFCM pasākumos, kas jau ir īstenoti Savienības tiesību aktos, attiecībā uz GFCM izpildsekretāra informēšanu par minimālo linuma acs lielumu Melnajā jūrā; saraksta ar atļauju saņēmušajiem kuģiem nosūtīšanu GFCM izpildsekretāram GFCM reģistra vajadzībām; ostas valsts pasākumiem; sadarbību, informēšanu un ziņojumiem; GFCM ģeogrāfisko apakšapgabalu tabulu, karti un ģeogrāfiskās koordinātas; ostas valsts veiktas kuģu inspekcijas kārtību un GFCM statistikas matricām. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija savā sagatavošanas darbā rīkotu attiecīgas apspriedes, tostarp ar ekspertiem. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei, |
| --- | --- |

(15)

Lai nodrošinātu, ka Savienība turpina pildīt savas saistības atbilstīgi GFCM nolīgumam, pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai, lai Savienības tiesību aktos īstenotu Savienībai par saistošiem kļuvušos grozījumus spēkā esošajos GFCM pasākumos, kas jau ir īstenoti Savienības tiesību aktos, attiecībā uz GFCM izpildsekretāra informēšanu par minimālo linuma acs lielumu Melnajā jūrā; saraksta ar atļauju saņēmušajiem kuģiem nosūtīšanu GFCM izpildsekretāram GFCM reģistra vajadzībām; ostas valsts pasākumiem; sadarbību, informēšanu un ziņojumiem; GFCM ģeogrāfisko apakšapgabalu tabulu, karti un ģeogrāfiskās koordinātas; ostas valsts veiktas kuģu inspekcijas kārtību un GFCM statistikas matricām. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija savā sagatavošanas darbā rīkotu attiecīgas apspriedes, tostarp ar ekspertiem. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I   SADAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Šajā regulā paredzēti noteikumi par to, kā Savienība piemēro Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (“GFCM”) noteiktos saglabāšanas, pārvaldības, izmantošanas, uzraudzības, tirdzniecības un izpildes pasākumus attiecībā uz zivsaimniecības un akvakultūras produktiem.

2. pants

Darbības joma

1.   Šī regula attiecas uz visām rūpnieciskās zvejas un akvakultūras darbībām, ko veic ES zvejas kuģi un dalībvalstu valstspiederīgie GFCM nolīguma apgabalā.

To piemēro, neskarot Regulu (EK) Nr. 1967/2006.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, šo regulu nepiemēro zvejas darbībām, kuras veic tikai tādas zinātniskās izpētes mērķiem, ko īsteno ar tās dalībvalsts atļauju un pilnvarojumu, ar kuras karogu kuģis kuģo, un par ko iepriekš ir informēta Komisija un dalībvalstis, kuru ūdeņos veic izpēti. Dalībvalstis, kas veic zvejas darbības zinātniskas izpētes vajadzībām, informē Komisiju, dalībvalstis, kuru ūdeņos veic izpēti, un Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja par visu nozveju, kas gūta šādās zvejas darbībās.

3. pants

Definīcijas

Papildus definīcijām, kas noteiktas 3. pantā Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (7) un Regulas (EK) Nr. 1967/2006 2. pantā, šajā regulā izmanto šādas definīcijas:

| a) | “GFCM nolīguma apgabals” ir Vidusjūra un Melnā jūra un savienojošie ūdeņi, kā aprakstīts GFCM nolīgumā; |
| --- | --- |

a)

“GFCM nolīguma apgabals” ir Vidusjūra un Melnā jūra un savienojošie ūdeņi, kā aprakstīts GFCM nolīgumā;

| b) | “zvejas piepūle” ir rādītājs, ko iegūst, reizinot kW vai GT (bruto tonnāžā) izteiktu zvejas kuģa kapacitāti ar darbību, kas izteikta ar jūrā pavadīto dienu skaitu; |
| --- | --- |

b)

“zvejas piepūle” ir rādītājs, ko iegūst, reizinot kW vai GT (bruto tonnāžā) izteiktu zvejas kuģa kapacitāti ar darbību, kas izteikta ar jūrā pavadīto dienu skaitu;

| c) | “jūrā pavadīta diena” ir jebkura kalendārā diena, kurā kuģis neatrodas ostā, neatkarīgi no tā, cik lielu šīs dienas daļu minētais kuģis atrodas apgabalā; |
| --- | --- |

c)

“jūrā pavadīta diena” ir jebkura kalendārā diena, kurā kuģis neatrodas ostā, neatkarīgi no tā, cik lielu šīs dienas daļu minētais kuģis atrodas apgabalā;

| d) | “ES Flotes reģistra numurs” ir Kopienas flotes reģistra numurs, kā tas definēts Komisijas Regulas (EK) Nr. 26/2004 (2003. gada 30. decembris) par Kopienas zvejas flotes reģistru (8) I pielikumā. |
| --- | --- |

d)

“ES Flotes reģistra numurs” ir Kopienas flotes reģistra numurs, kā tas definēts Komisijas Regulas (EK) Nr. 26/2004 (2003. gada 30. decembris) par Kopienas zvejas flotes reģistru (8) I pielikumā.

II   SADAĻA

TEHNISKIE PASĀKUMI

I   NODAĻA

Zvejas lieguma apgabali

I   iedaļa

Zvejas lieguma apgabals Lionas jūras līcī

4. pants

Zvejas lieguma apgabala izveidošana

Lionas jūras līča austrumos ir izveidots zvejas lieguma apgabals, tā robežas iezīmē līnijas, kuras savieno šādas ģeogrāfiskās koordinātas:

| — | 42° 40′ N, 4° 20′ E |
| --- | --- |

—

42° 40′ N, 4° 20′ E

| — | 42° 40′ N, 5° 00′ E |
| --- | --- |

—

42° 40′ N, 5° 00′ E

| — | 43° 00′ N, 4° 20′ E |
| --- | --- |

—

43° 00′ N, 4° 20′ E

| — | 43° 00′ N, 5° 00′ E. |
| --- | --- |

—

43° 00′ N, 5° 00′ E.

5. pants

Zvejas piepūle

Attiecībā uz bentisko zivju krājumiem to kuģu zvejas piepūle, kuri izmanto velkamos zvejas tīklus, grunts un pelaģiskās zvejas āķu jedas un uz grunts nostiprinātus tīklus zvejai ierobežotā apgabalā, kas minēts 4. pantā, nepārsniedz zvejas piepūles līmeni, kuru 2008. gadā attiecīgajā apgabalā piemēroja katra dalībvalsts.

6. pants

Nozvejas uzskaite

Dalībvalstis ne vēlāk kā 2012. gada 16. februārī iesniedz Komisijai elektroniskā formātā to kuģu sarakstu, kuri kuģo ar šo valstu karogiem un kuri 2008. gadā veikuši nozvejas uzskaiti attiecībā uz 4. pantā minēto apgabalu un I pielikumā definēto GFCM 7. ģeogrāfisko apakšapgabalu. Minētajā sarakstā norāda kuģa nosaukumu, tā numuru ES Flotes reģistrā, laika posmu, kurā kuģim atļauts nodarboties ar zveju 4. pantā minētajā apgabalā, un dienu skaitu, ko katrs kuģis 2008. gadā pavadījis 7. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā un jo īpaši 4. pantā minētajā apgabalā.

7. pants

Kuģi, kam atļauts zvejot

1.   Kuģiem, kam atļauts zvejot 4. pantā minētajā apgabalā, to dalībvalsts izsniedz zvejas atļauju saskaņā ar 7. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (9).

2.   Zvejas kuģiem, kuri nav veikuši uzskaiti par nozveju 4. pantā minētajā apgabalā līdz 2008. gada 31. decembrim, nav atļauts sākt zveju šajā apgabalā.

3.   Dalībvalstis ne vēlāk kā 2012. gada 16. februārī informē Komisiju par to tiesību aktiem, kas ir bijuši spēkā 2008. gada 31. decembrī un attiecas uz šādiem aspektiem:

| a) | maksimālais stundu skaits dienā, kurās kuģim ir atļauts iesaistīties zvejas darbībās; |
| --- | --- |

a)

maksimālais stundu skaits dienā, kurās kuģim ir atļauts iesaistīties zvejas darbībās;

| b) | maksimālais dienu skaits nedēļā, kurās kuģim ir atļauts palikt jūrā un neatrasties ostā; un |
| --- | --- |

b)

maksimālais dienu skaits nedēļā, kurās kuģim ir atļauts palikt jūrā un neatrasties ostā; un

| c) | obligātais laiks zvejas kuģu izbraukšanai no ostas, kurā tie reģistrēti, un ienākšanai tajā. |
| --- | --- |

c)

obligātais laiks zvejas kuģu izbraukšanai no ostas, kurā tie reģistrēti, un ienākšanai tajā.

8. pants

Jutīgu dzīvotņu aizsardzība

Dalībvalstis nodrošina to, ka 4. pantā minētais apgabals tiek aizsargāts no jebkuras citas cilvēku darbības ietekmes, kas apdraud tādu iezīmju saglabāšanu, kuras raksturīgas šim apgabalam kā nārstojošu zivju pulcēšanās apgabalam.

9. pants

Informēšana

Katru gadu līdz 1. februārim dalībvalstis elektroniskā formātā iesniedz Komisijai ziņojumu par 4. pantā minētajā apgabalā veiktajām zvejas darbībām.

Komisija var pieņemt īstenošanas aktus par sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz to, kādā formātā un veidā jānosūta ziņojums par šādām zvejas darbībām. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 25. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

II   iedaļa

Zvejas lieguma apgabali jutīgu dziļūdens dzīvotņu aizsardzībai

10. pants

Zvejas lieguma apgabalu izveidošana

Zveja, izmantojot velkamās dragas un grunts traļus, ir aizliegta šādos apgabalos:

| a) | dziļūdens zvejas lieguma apgabals “Lophelia rifs pie Capo Santa Maria di Leuca”, kura robežas apzīmētas ar līnijām, kas savieno šādas koordinātas:






  — | 39° 27,72′ N, 18° 10,74′ E |
| --- | --- | --- |

a)

dziļūdens zvejas lieguma apgabals “Lophelia rifs pie Capo Santa Maria di Leuca”, kura robežas apzīmētas ar līnijām, kas savieno šādas koordinātas:

—

39° 27,72′ N, 18° 10,74′ E

| — | 39° 27,80′ N, 18° 26,68′ E |
| --- | --- |

—

39° 27,80′ N, 18° 26,68′ E

| — | 39° 11,16′ N, 18° 32,58′ E |
| --- | --- |

—

39° 11,16′ N, 18° 32,58′ E

| — | 39° 11,16′ N, 18° 04,28′ E; |
| --- | --- |

—

39° 11,16′ N, 18° 04,28′ E;

| b) | dziļūdens zvejas lieguma apgabals “Nīlas deltas apgabala aukstūdens ogļūdeņražu izplūdes vietas”, kura robežas apzīmētas ar līnijām, kas savieno šādas koordinātas:






  — | 31° 30,00′ N, 33° 10,00′ E |
| --- | --- | --- |

b)

dziļūdens zvejas lieguma apgabals “Nīlas deltas apgabala aukstūdens ogļūdeņražu izplūdes vietas”, kura robežas apzīmētas ar līnijām, kas savieno šādas koordinātas:

—

31° 30,00′ N, 33° 10,00′ E

| — | 31° 30,00′ N, 34° 00,00′ E |
| --- | --- |

—

31° 30,00′ N, 34° 00,00′ E

| — | 32° 00,00′ N, 34° 00,00′ E |
| --- | --- |

—

32° 00,00′ N, 34° 00,00′ E

| — | 32° 00,00′ N, 33° 10,00′ E; |
| --- | --- |

—

32° 00,00′ N, 33° 10,00′ E;

| c) | dziļūdens zvejas lieguma apgabals “Eratosthenes jūras pacēlums”, kura robežas apzīmētas ar līnijām, kas savieno šādas koordinātas:






  — | 33° 00,00′ N, 32° 00,00′ E |
| --- | --- | --- |

c)

dziļūdens zvejas lieguma apgabals “Eratosthenes jūras pacēlums”, kura robežas apzīmētas ar līnijām, kas savieno šādas koordinātas:

—

33° 00,00′ N, 32° 00,00′ E

| — | 33° 00,00′ N, 33° 00,00′ E |
| --- | --- |

—

33° 00,00′ N, 33° 00,00′ E

| — | 34° 00,00′ N, 33° 00,00′ E |
| --- | --- |

—

34° 00,00′ N, 33° 00,00′ E

| — | 34° 00,00′ N, 32° 00,00′ E. |
| --- | --- |

—

34° 00,00′ N, 32° 00,00′ E.

11. pants

Jutīgu dzīvotņu aizsardzība

Dalībvalstis nodrošina, ka to kompetentās iestādes tiek mudinātas aizsargāt jutīgās dziļūdens dzīvotnes 10. pantā minētajos apgabalos jo īpaši pret tādu ietekmi, ko rada jebkura cita darbība, kura apdraud šādām dzīvotnēm piemītošo īpašību saglabāšanu.

II   NODAĻA

Sezonas lieguma noteikšana lielo korifēnu zvejai, kurā izmanto zivju pievilināšanas ierīces

12. pants

Lieguma laiks

1.   Lielo korifēnu (Coryphaena hippurus) zveja, izmantojot zivju pievilināšanas ierīces (“ZPI”), ir aizliegta ik gadu no 1. janvāra līdz 14. augustam.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, ja dalībvalsts var pierādīt, ka sliktu laika apstākļu dēļ zvejas kuģi, kas kuģo ar tās karogu, nevarēja izmantot iedalītās zvejas dienas, minētā dalībvalsts dienas, ko kuģi nav izmantojuši zvejā, kurā izmanto ZPI, var pārnest līdz nākamā gada 31. janvārim. Tādā gadījumā dalībvalstis līdz gada beigām iesniedz Komisijai pieteikumu par pārceļamo dienu skaitu.

3.   Šā panta 1. un 2. punktu piemēro arī Regulas (EK) Nr. 1967/2006 26. panta 1. punktā norādītajā pārvaldības zonā.

4.   Šā panta 2. punktā minētajā pieteikumā iekļauj šādas ziņas:

| a) | ziņojumu, kurā izklāstīta sīka informācija par attiecīgo zvejas darbību pārtraukšanu, tostarp attiecīga meteoroloģiskā informācija; |
| --- | --- |

a)

ziņojumu, kurā izklāstīta sīka informācija par attiecīgo zvejas darbību pārtraukšanu, tostarp attiecīga meteoroloģiskā informācija;

| b) | kuģa nosaukumu un tā numuru ES Flotes reģistrā. |
| --- | --- |

b)

kuģa nosaukumu un tā numuru ES Flotes reģistrā.

5.   Komisija pieņem lēmumu par 2. punktā minētajiem pieteikumiem sešu nedēļu laikā no pieteikuma saņemšanas dienas un par šo lēmumu rakstiski informē attiecīgo dalībvalsti.

6.   Komisija informē GFCM izpildsekretāru par lēmumiem, kas pieņemti atbilstoši 5. punktam. Katru gadu līdz 1. novembrim dalībvalstis nosūta Komisijai ziņojumu par iepriekšējā gadā zaudēto dienu pārcelšanu, kā minēts 2. punktā.

7.   Komisija var pieņemt īstenošanas aktus par sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz to, kādā formātā un veidā jānosūta 4. punktā minētais pieteikums un 6. punktā minētais ziņojums par šādu pārnešanu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 25. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

13. pants

Zvejas atļaujas

Zvejas kuģiem, kam atļauts iesaistīties lielo korifēnu zvejā, piešķir zvejas atļauju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 7. pantu, un tos iekļauj sarakstā, norādot kuģa nosaukumu un numuru ES Flotes reģistrā, kuru attiecīgā dalībvalsts sniedz Komisijai. Kuģiem, kuru kopgarums nepārsniedz 10 metrus, ir vajadzīga zvejas atļauja.

Šī prasība attiecas arī uz Regulas (EK) Nr. 1967/2006 26. panta 1. punktā minēto pārvaldības zonu.

14. pants

Datu vākšana

1.   Neskarot Padomes Regulu (EK) Nr. 199/2008 (2008. gada 25. februāris) par Kopienas sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā padoma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku (10), dalībvalstis izveido atbilstošu sistēmu nozvejas un zvejas piepūles datu vākšanai un apstrādei.

2.   Dalībvalstis katru gadu līdz 15. janvārim paziņo Komisijai zvejā iesaistīto kuģu skaitu, kā arī lielo korifēnu kopējo izkrāvumu un pārkrāvumu citā kuģī, ko iepriekšējā gadā veikuši zvejas kuģi, kuri kuģo ar šo valstu karogiem, katrā GFCM nolīguma apgabala ģeogrāfiskajā apakšapgabalā, kā noteikts I pielikumā.

Komisija var pieņemt īstenošanas aktus par sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz to, kādā formātā un veidā jānosūta ziņojums. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 25. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

3.   No dalībvalstīm saņemto informāciju Komisija pārsūta GFCM izpildsekretāram.

III   NODAĻA

Zvejas rīki

15. pants

Minimālais linuma acs lielums Melnajā jūrā

1.   Minimālais linuma acs lielums tīkliem, ko izmanto bentisko zivju sugu zvejai ar traļiem Melnajā jūrā, ir 40 mm. Tādu linumu plātnes, kuru acs lielums ir mazāks par 40 mm, nedrīkst lietot vai turēt uz klāja.

2.   Līdz 2012. gada 1. februārim 1. punktā minētos linumus aizstāj ar kvadrātveida linumiem, kuru acs lielums āmjos ir 40 mm, vai – pēc kuģa īpašnieka pienācīgi pamatota pieprasījuma – ar rombveida tīkliem, kuru acs lielums ir 50 mm un kuri ir ar atzītu izmēra selektivitāti, kas līdzvērtīga kvadrātveida linumiem, kuru acs izmērs āmjos ir 40 mm, vai lielāka par tiem.

3.   Dalībvalstis, kuru zvejas kuģi veic bentisko zivju sugu zveju ar traļiem Melnajā jūrā, pirmo reizi ne vēlāk kā 2012. gada 16. februārī un pēc tam reizi sešos mēnešos iesniedz Komisijai to zvejas kuģu sarakstu, kas veic šādas darbības Melnajā jūrā un kas aprīkoti ar kvadrātveida linumiem, kuru acs lielums āmjos ir vismaz 40 mm, vai rombveida linumiem, kuru acs lielums ir vismaz 50 mm, kā arī norāda šādu kuģu īpatsvaru procentos no valsts kopējās grunts traļu flotes.

Komisija var pieņemt īstenošanas aktus par sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz to, kādā formātā un veidā jānosūta šajā punktā minētā informācija. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 25. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

4.   Komisija nosūta 3. punktā minēto informāciju GFCM izpildsekretāram.

16. pants

Zveja, izmantojot velkamās dragas un traļus

Zveja, izmantojot velkamās dragas un traļus dziļāk par 1 000 m, ir aizliegta.

III   SADAĻA

KONTROLES PASĀKUMI

I   NODAĻA

Kuģu reģistrs

17. pants

To kuģu reģistrs, kuriem atļauta zveja

1.   Dalībvalstis katru gadu līdz 1. decembrim, izmantojot ierasto datu apstrādes atbalstu, nosūta Komisijai atjauninātu to kuģu sarakstu, kuru kopgarums pārsniedz 15 metrus un kuri kuģo ar to karogu un ir reģistrēti to teritorijā, un kuriem tās atļāvušas zvejot GFCM nolīguma apgabalā, izsniedzot zvejas atļauju.

2.   Šā panta 1. punktā minētajā sarakstā iekļauj šādu informāciju:

| a) | kuģa numurs ES Flotes reģistrā un ārējais marķējums, kas definēts Regulas (EK) Nr. 26/2004 I pielikumā; |
| --- | --- |

a)

kuģa numurs ES Flotes reģistrā un ārējais marķējums, kas definēts Regulas (EK) Nr. 26/2004 I pielikumā;

| b) | laika periods, kurā atļauta zveja un/vai pārkraušana; |
| --- | --- |

b)

laika periods, kurā atļauta zveja un/vai pārkraušana;

| c) | izmantotie zvejas rīki. |
| --- | --- |

c)

izmantotie zvejas rīki.

3.   Komisija katru gadu līdz 1. janvārim nosūta atjaunināto sarakstu GFCM izpildsekretāram, lai attiecīgos kuģus varētu iekļaut GFCM to kuģu reģistrā, kuru kopgarums pārsniedz 15 metrus un kuriem atļauts zvejot GFCM nolīguma apgabalā (“GFCM reģistrs”).

4.   Visas izmaiņas, kas jāveic 1. punktā minētajā sarakstā, paziņo Komisijai, lai, izmantojot ierasto datu apstrādes atbalstu, tās pārsūtītu GFCM izpildsekretāram vismaz 10 darbdienas pirms tam, kad kuģis uzsāk zvejas darbību GFCM nolīguma apgabalā.

5.   ES zvejas kuģi, kuru kopgarums pārsniedz 15 metrus, bet kuri nav iekļauti 1. punktā minētajā sarakstā, nedrīkst zvejot, turēt uz klāja, pārkraut vai izkraut krastā jebkāda veida zivis vai čaulgliemjus GFCM nolīguma apgabalā.

6.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka:

| a) | vienīgi kuģiem, kuri kuģo ar to karogiem un ir iekļauti 1. punktā minētajā sarakstā, un kuriem uz klāja ir to izsniegta zvejas atļauja, ir atļauts veikt zvejas darbības GFCM nolīguma apgabalā, ievērojot minētās atļaujas noteikumus; |
| --- | --- |

a)

vienīgi kuģiem, kuri kuģo ar to karogiem un ir iekļauti 1. punktā minētajā sarakstā, un kuriem uz klāja ir to izsniegta zvejas atļauja, ir atļauts veikt zvejas darbības GFCM nolīguma apgabalā, ievērojot minētās atļaujas noteikumus;

| b) | zvejas atļaujas neizsniedz kuģiem, kas veikuši nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (“NNN zveju”) GFCM nolīguma apgabalā vai citviet, ja vien jaunie īpašnieki neiesniedz atbilstošus dokumentārus pierādījumus par to, ka iepriekšējiem īpašniekiem un operatoriem vairs nav nekādu juridisku, labuma gūšanas vai finansiālu interešu attiecībā uz to kuģiem, ka tie vairs neīsteno kontroli pār kuģiem vai ka to kuģi nepiedalās NNN zvejā un nav saistīti ar to; |
| --- | --- |

b)

zvejas atļaujas neizsniedz kuģiem, kas veikuši nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (“NNN zveju”) GFCM nolīguma apgabalā vai citviet, ja vien jaunie īpašnieki neiesniedz atbilstošus dokumentārus pierādījumus par to, ka iepriekšējiem īpašniekiem un operatoriem vairs nav nekādu juridisku, labuma gūšanas vai finansiālu interešu attiecībā uz to kuģiem, ka tie vairs neīsteno kontroli pār kuģiem vai ka to kuģi nepiedalās NNN zvejā un nav saistīti ar to;

| c) | ciktāl iespējams, tās ar saviem tiesību aktiem aizliedz tādu kuģu īpašniekiem un operatoriem, kuri kuģo ar dalībvalsts karogu un ir iekļauti 1. punktā minētajā sarakstā, piedalīties zvejas darbībās GFCM nolīguma apgabalā vai būt saistītiem ar šādu zveju, ko veic kuģi, kuri nav iekļauti GFCM reģistrā; |
| --- | --- |

c)

ciktāl iespējams, tās ar saviem tiesību aktiem aizliedz tādu kuģu īpašniekiem un operatoriem, kuri kuģo ar dalībvalsts karogu un ir iekļauti 1. punktā minētajā sarakstā, piedalīties zvejas darbībās GFCM nolīguma apgabalā vai būt saistītiem ar šādu zveju, ko veic kuģi, kuri nav iekļauti GFCM reģistrā;

| d) | ciktāl iespējams, tās savos tiesību aktos paredz prasību, ka to kuģu īpašniekiem, kuri kuģo ar dalībvalsts karogu un ir iekļauti 1. punktā minētajā sarakstā, jābūt karoga dalībvalsts valstspiederīgajiem vai juridiskām personām; |
| --- | --- |

d)

ciktāl iespējams, tās savos tiesību aktos paredz prasību, ka to kuģu īpašniekiem, kuri kuģo ar dalībvalsts karogu un ir iekļauti 1. punktā minētajā sarakstā, jābūt karoga dalībvalsts valstspiederīgajiem vai juridiskām personām;

| e) | to kuģi atbilst visiem attiecīgajiem GFCM saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem. |
| --- | --- |

e)

to kuģi atbilst visiem attiecīgajiem GFCM saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem.

7.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai kuģiem, kuru kopgarums pārsniedz 15 metrus, bet kuri nav iekļauti GFCM reģistrā, aizliegtu zvejot, turēt uz klāja, pārkraut un izkraut krastā zivis un čaulgliemjus, kas nozvejoti GFCM nolīguma apgabalā.

8.   Dalībvalstis nekavējoties paziņo Komisijai jebkādu informāciju, kas liecina par pamatots iemeslu uzskatīt, ka kuģi, kuru kopgarums pārsniedz 15 metrus, bet kuri nav iekļauti GFCM reģistrā, zvejo vai pārkrauj zivis un čaulgliemjus GFCM nolīguma apgabalā.

II   NODAĻA

Ostas valsts pasākumi

18. pants

Darbības joma

Šo nodaļu piemēro trešo valstu zvejas kuģiem.

19. pants

Iepriekšējs paziņojums

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1005/2008 6. panta 1. punkta, iepriekšējas paziņošanas termiņš ir vismaz 72 stundas pirms paredzamā ierašanās brīža ostā.

20. pants

Ostā veiktas inspekcijas

1.   Neskarot Regulas (EK) Nr. 1005/2008 9. panta 1. punktu, dalībvalstis veic inspekcijas to izraudzītās ostās, veicot inspekcijas vismaz 15 % no izkraušanas un pārkraušanas darbībām katru gadu.

2.   Neskarot Regulas (EK) Nr. 1005/2008 9. panta 2. punktu, zvejas kuģus, kas ierodas dalībvalstu ostās bez iepriekšējas atļaujas, inspicē visos gadījumos.

21. pants

Inspekcijas procedūra

Papildus Regulas (EK) Nr. 1005/2008 10. pantā noteiktajām prasībām inspekcijas, ko veic ostās, atbilst šīs regulas II pielikumā izklāstītajām prasībām.

22. pants

Atteikums izmantot ostu

1.   Dalībvalstis atsaka trešo valstu kuģiem izmantot savas ostas GFCM nolīguma apgabalā nozvejotu zvejniecības produktu izkraušanai, pārkraušanai vai apstrādei, kā arī liedz tiem izmantot ostas pakalpojumus, tostarp atkārtotas degvielas uzpildes un papildapgādes pakalpojumus, ja:

| a) | kuģis neatbilst šīs regulas prasībām; |
| --- | --- |

a)

kuģis neatbilst šīs regulas prasībām;

| b) | kuģis ir iekļauts reģionālas zvejas pārvaldības organizācijas izstrādātā to kuģu sarakstā, kuri iesaistījušies NNN zvejā vai atbalstījuši šādu zveju; vai |
| --- | --- |

b)

kuģis ir iekļauts reģionālas zvejas pārvaldības organizācijas izstrādātā to kuģu sarakstā, kuri iesaistījušies NNN zvejā vai atbalstījuši šādu zveju; vai

| c) | kuģim nav derīgas atļaujas iesaistīties zvejā vai ar zveju saistītās darbībās GFCM nolīguma apgabalā. |
| --- | --- |

c)

kuģim nav derīgas atļaujas iesaistīties zvejā vai ar zveju saistītās darbībās GFCM nolīguma apgabalā.

Atkāpjoties no pirmās daļas, dalībvalstīm nav aizliegts nepārvaramas varas apstākļos vai briesmu gadījumos Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas (11) 18. panta nozīmē atļaut trešās valsts kuģiem izmantot dalībvalstu ostas pakalpojumus, kas noteikti vajadzīgi šādu situāciju novēršanai.

2.   Šā panta 1. punktu piemēro papildus atteikuma izmantot ostu noteikumiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1005/2008 4. panta 2. punktā un 37. panta 5. un 6. punktā.

3.   Ja dalībvalsts ir atteikusi izmantot savu ostu trešās valsts kuģim saskaņā ar 1. vai 2. punktu, tā nekavējoties informē par šādu rīcību kuģa kapteini, karoga valsti, Komisiju un GFCM izpildsekretāru.

4.   Ja 1. vai 2. punktā minētā atteikuma iemesli vairs nav aktuāli, dalībvalsts atsauc savu atteikumu un par minēto atsaukšanu informē 3. punktā minētos adresātus.

IV   SADAĻA

SADARBĪBA, INFORMĒŠANA UN ZIŅOŠANA

23. pants

Sadarbība un informēšana

1.   Komisija un dalībvalstis sadarbojas un veic informācijas apmaiņu ar GFCM izpildsekretāru, jo īpaši:

| a) | pieprasot informāciju no attiecīgajām datu bāzēm un sniedzot informāciju šīm datu bāzēm; |
| --- | --- |

a)

pieprasot informāciju no attiecīgajām datu bāzēm un sniedzot informāciju šīm datu bāzēm;

| b) | pieprasot sadarbību un sadarbojoties, lai veicinātu šīs regulas efektīvu īstenošanu. |
| --- | --- |

b)

pieprasot sadarbību un sadarbojoties, lai veicinātu šīs regulas efektīvu īstenošanu.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka to vietējā mēroga informācijas sistēmas, kas saistītas ar zvejniecību, ļauj veikt tiešu elektronisku informācijas apmaiņu starp tām un GFCM izpildsekretāru par III sadaļā minētajām inspekcijām ostas valstī, pienācīgi ņemot vērā attiecīgās konfidencialitātes prasības.

3.   Dalībvalstis veic pasākumus elektroniskai informācijas apmaiņai starp atbilstošajām valsts aģentūrām un šādu aģentūru darbību koordinēšanai III sadaļas II nodaļā izklāstīto pasākumu īstenošanā.

4.   Dalībvalstis šīs regulas mērķiem izveido kontaktpunktu sarakstu, ko nekavējoties elektroniski nosūta Komisijai, GFCM izpildsekretāram un nolīguma pusēm.

5.   Komisija var pieņemt īstenošanas aktus par sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz sadarbību un informācijas apmaiņu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 25. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

24. pants

Statistikas matricu paziņošana

1.   Dalībvalstis katru gadu līdz 1. maijam iesniedz GFCM izpildsekretāram GFCM statistikas matricas 1.1., 1.2., 1.3., 1.4. un 1.5. uzdevuma datus, kā izklāstīts III pielikuma C iedaļā.

2.   Šā panta 1. punktā minēto datu iesniegšanai dalībvalstis izmanto GFCM datu ievades sistēmu vai jebkuru citu atbilstošu datu iesniegšanas standartu un protokolu, ko noteicis GFCM izpildsekretārs un kas pieejams GFCM tīmekļa vietnē.

3.   Dalībvalstis informē Komisiju par datiem, kas iesniegti, pamatojoties uz šo pantu.

Komisija var pieņemt īstenošanas aktus par sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz to, kādā formātā un veidā jānosūta šajā pantā minētie dati. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 25. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

V   SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

25. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz Zvejniecības un akvakultūras komiteja, kas izveidota atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 1. punktam. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

26. pants

Pilnvaru deleģēšana

Ciktāl tas nepieciešams, lai Savienības tiesību aktos īstenotu Savienībai par saistošiem kļuvušos grozījumus spēkā esošajos GFCM pasākumos, kas jau ir īstenoti Savienības tiesību aktos, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 27. pantu, lai grozītu šīs regulas noteikumus attiecībā uz:

| a) | regulas 15. panta 4. punktā minēto informācijas sniegšanu GFCM izpildsekretāram; |
| --- | --- |

a)

regulas 15. panta 4. punktā minēto informācijas sniegšanu GFCM izpildsekretāram;

| b) | regulas 17. pantā minēto to kuģu saraksta nosūtīšanu GFCM izpildsekretāram, kuriem atļauta zveja; |
| --- | --- |

b)

regulas 17. pantā minēto to kuģu saraksta nosūtīšanu GFCM izpildsekretāram, kuriem atļauta zveja;

| c) | regulas 18. līdz 22. pantā izklāstītajiem ostas valsts pasākumiem; |
| --- | --- |

c)

regulas 18. līdz 22. pantā izklāstītajiem ostas valsts pasākumiem;

| d) | regulas 23. un 24. pantā minēto sadarbību, informēšanu un ziņošanu; |
| --- | --- |

d)

regulas 23. un 24. pantā minēto sadarbību, informēšanu un ziņošanu;

| e) | tabulu, karti un GFCM ģeogrāfisko apakšapgabalu (“ĢAA”) ģeogrāfiskajām koordinātām I pielikumā; |
| --- | --- |

e)

tabulu, karti un GFCM ģeogrāfisko apakšapgabalu (“ĢAA”) ģeogrāfiskajām koordinātām I pielikumā;

| f) | regulas II pielikumā izklāstītajām ostas valsts veikto inspekciju procedūrām un |
| --- | --- |

f)

regulas II pielikumā izklāstītajām ostas valsts veikto inspekciju procedūrām un

| g) | regulas III pielikumā izklāstītajām GFCM statistikas matricām. |
| --- | --- |

g)

regulas III pielikumā izklāstītajām GFCM statistikas matricām.

27. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 26. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz trīs gadu laikposmu no 2012. gada 19. janvāra. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu, vēlākais, sešus mēnešus pirms trīs gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu, vēlākais, trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 26. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.   Saskaņā ar 26. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

28. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1967/2006

Regulu (EK) Nr. 1967/2006 ar šo groza šādi:

| 1) | svītro 4. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

1)

svītro 4. panta 3. punktu;

| 2) | regulas 9. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Velkamajiem zvejas tīkliem, kas nav minēti 4. punktā, minimālais linuma acs izmērs ir:






  a) | kvadrātveida linumiem – acs lielums āmjos ir 40 mm; vai |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 9. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Velkamajiem zvejas tīkliem, kas nav minēti 4. punktā, minimālais linuma acs izmērs ir:

a)

kvadrātveida linumiem – acs lielums āmjos ir 40 mm; vai

| b) | pēc kuģa īpašnieka pienācīgi pamatota pieprasījuma – rombveida tīkliem acs lielums ir 50 mm ar atzītu izmēra selektivitāti, kas līdzvērtīga vai lielāka nekā a) apakšpunktā minētajiem tīkliem. |
| --- | --- |

b)

pēc kuģa īpašnieka pienācīgi pamatota pieprasījuma – rombveida tīkliem acs lielums ir 50 mm ar atzītu izmēra selektivitāti, kas līdzvērtīga vai lielāka nekā a) apakšpunktā minētajiem tīkliem.

Zvejas kuģiem ir atļauts lietot un turēt uz kuģa tikai vienu no šo divu tipu tīkliem.

Komisija ziņojumu par šā punkta īstenošanu līdz 2012. gada 30. jūnijam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei, un, pamatojoties uz to, kā arī uz informāciju, ko dalībvalstis sniegušas līdz 2011. gada 31. decembrim, tā ierosina atbilstīgus pielāgojumus, ja tādi vajadzīgi.”;

| 3) | svītro 24. pantu; |
| --- | --- |

3)

svītro 24. pantu;

| 4) | svītro 27. panta 1. un 4. punktu. |
| --- | --- |

4)

svītro 27. panta 1. un 4. punktu.

29. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2011. gada 13. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BUZEK

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. SZPUNAR

---

(1)  OV C 354, 28.12.2010., 71. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2011. gada 8. marta nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2011. gada 20. oktobra nostāja pirmajā lasījumā. Eiropas Parlamenta 2011. gada 13. decembra nostāja.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 190, 4.7.1998., 34. lpp.

3

(4)  OV L 409, 30.12.2006., 11. lpp., kas aizstāta ar kļūdu labojumu, OV L 36, 8.2.2007., 6. lpp.

4

(5)  OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.

5

(6)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

6

(7)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

7

(8)  OV L 5, 9.1.2004., 25. lpp.

8

(9)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

9

(10)  OV L 60, 5.3.2008., 1. lpp.

10

(11)  OV L 179, 23.6.1998., 3. lpp.

11

---

I PIELIKUMS

A)   GFCM ĢAA tabula

| FAO APAKŠAPGABALS | FAO STATISTIKAS RAJONI | ĢAA |
| --- | --- | --- |
| RIETUMU APAKŠAPGABALS | 1.1 | BALEĀRU SALAS |

FAO APAKŠAPGABALS

FAO STATISTIKAS RAJONI

ĢAA

RIETUMU APAKŠAPGABALS

1.1

BALEĀRU SALAS

| 1 | Alboranas jūras ziemeļu daļa |
| --- | --- |

1

Alboranas jūras ziemeļu daļa

| 2 | Alboranas sala |
| --- | --- |

2

Alboranas sala

| 3 | Alboranas jūras dienvidu daļa |
| --- | --- |

3

Alboranas jūras dienvidu daļa

| 4 | Alžīrija |
| --- | --- |

4

Alžīrija

| 5 | Baleāru salas |
| --- | --- |

5

Baleāru salas

| 6 | Ziemeļspānija |
| --- | --- |

6

Ziemeļspānija

| 11.1 | Sardīnija (rietumi) |
| --- | --- |

11.1

Sardīnija (rietumi)

| 1.2 | LIONAS JŪRAS LĪCIS |
| --- | --- |

1.2

LIONAS JŪRAS LĪCIS

| 7 | Lionas jūras līcis |
| --- | --- |

7

Lionas jūras līcis

| 1.3 | SARDĪNIJA |
| --- | --- |

1.3

SARDĪNIJA

| 8 | Korsikas sala |
| --- | --- |

8

Korsikas sala

| 9 | Ligūrijas jūra un Tirēnu jūras ziemeļu daļa |
| --- | --- |

9

Ligūrijas jūra un Tirēnu jūras ziemeļu daļa

| 10 | Tirēnu jūras dienvidu daļa |
| --- | --- |

10

Tirēnu jūras dienvidu daļa

| 11.2 | Sardīnija (austrumi) |
| --- | --- |

11.2

Sardīnija (austrumi)

| 12 | Ziemeļtunisija |
| --- | --- |

12

Ziemeļtunisija

CENTRĀLAIS APAKŠAPGABALS

| 2.1 | ADRIJAS JŪRA |
| --- | --- |

2.1

ADRIJAS JŪRA

| 17 | Adrijas jūras ziemeļu daļa |
| --- | --- |

17

Adrijas jūras ziemeļu daļa

| 18 | Adrijas jūras dienvidu daļa |
| --- | --- |

18

Adrijas jūras dienvidu daļa

| 2.2 | JONIJAS JŪRA |
| --- | --- |

2.2

JONIJAS JŪRA

| 13 | Hammameta jūras līcis |
| --- | --- |

13

Hammameta jūras līcis

| 14 | Gābesas līcis |
| --- | --- |

14

Gābesas līcis

| 15 | Malta |
| --- | --- |

15

Malta

| 16 | Sicīlijas dienvidi |
| --- | --- |

16

Sicīlijas dienvidi

| 18 | Adrijas jūras dienvidu daļa |
| --- | --- |

18

Adrijas jūras dienvidu daļa

| 19 | Jonijas jūras rietumu daļa |
| --- | --- |

19

Jonijas jūras rietumu daļa

| 20 | Jonijas jūras austrumu daļa |
| --- | --- |

20

Jonijas jūras austrumu daļa

| 21 | Jonijas jūras dienvidu daļa |
| --- | --- |

21

Jonijas jūras dienvidu daļa

AUSTRUMU APAKŠAPGABALS

| 3.1 | EGEJAS JŪRA |
| --- | --- |

3.1

EGEJAS JŪRA

| 22 | Egejas jūra |
| --- | --- |

22

Egejas jūra

| 23 | Krētas sala |
| --- | --- |

23

Krētas sala

| 3.2 | KIPRAS JŪRA |
| --- | --- |

3.2

KIPRAS JŪRA

| 24 | Kipras jūras ziemeļu daļa |
| --- | --- |

24

Kipras jūras ziemeļu daļa

| 25 | Kipra |
| --- | --- |

25

Kipra

| 26 | Kipras jūras dienvidu daļa |
| --- | --- |

26

Kipras jūras dienvidu daļa

| 27 | Kipras jūra |
| --- | --- |

27

Kipras jūra

MELNĀ JŪRA

| 4.1 | MARMORA JŪRA |
| --- | --- |

4.1

MARMORA JŪRA

| 28 | Marmora jūra |
| --- | --- |

28

Marmora jūra

| 4.2 | MELNĀ JŪRA |
| --- | --- |

4.2

MELNĀ JŪRA

| 29 | Melnā jūra |
| --- | --- |

29

Melnā jūra

| 4.3 | AZOVAS JŪRA |
| --- | --- |

4.3

AZOVAS JŪRA

| 30 | Azovas jūra |
| --- | --- |

30

Azovas jūra

B)   GFCM ĢAA karte (GFCM, 2009. gads)

Image

C)   GFCM ĢAA ģeogrāfiskās koordinātas (GFCM, 2009. gads)

| ĢAA | ROBEŽAS |
| --- | --- |
| 1 | Krasta līnija
  36° N 5° 36′ W
  36° N 3° 20′ W
  36° 05′ N 3° 20′ W
  36° 05′ N 2° 40′ W
  36° N 2° 40′ W
  36° N 1° 30′ W
  36° 30′ N 1° 30′ W
  36° 30′ N 1° W
  37° 36′ N 1° W |
| 2 | 36° 05′ N 3° 20′ W
  36° 05′ N 2° 40′ W
  35° 45′ N 3° 20′ W
  35° 45′ N 2° 40′ W |
| 3 | Krasta līnija
  36° N 5° 36′ W
  35° 49′ N 5° 36′ W
  36° N 3° 20′ W
  35° 45′ N 3° 20′ W
  35° 45′ N 2° 40′ W
  36° N 2° 40′ W
  36° N 1° 13′ W
  Marokas un Alžīrijas robeža |
| 4 | Krasta līnija
  36° N 2° 13′ W
  36° N 1° 30′ W
  36° 30′ N 1° 30′ W
  36° 30′ N 1° W
  37° N 1° W
  37° N 0° 30′ E
  38° N 0° 30′ E
  38° N 8° 35′ E
  Alžīrijas un Tunisijas robeža
  Marokas un Alžīrijas robeža |
| 5 | 38° N 0° 30′ E
  39° 30′ N 0° 30′ E
  39° 30′ N 1° 30′ W
  40° N 1° 30′ E
  40° N 2° E
  40° 30′ N 2° E
  40° 30′ N 6° E
  38° N 6° E |
| 6 | Krasta līnija
  37° 36′ N 1° W
  37° N 1° W
  37° N 0° 30′ E
  39° 30′ N 0° 30′ E
  39° 30′ N 1° 30′ W
  40° N 1° 30′ E
  40° N 2° E
  40° 30′ N 2° E
  40° 30′ N 6° E
  41° 47′ N 6° E
  42° 26′ N 3° 09′ E |
| 7 | Krasta līnija
  42° 26′ N 3° 09′ E
  41° 20′ N 8° E
  Francijas un Itālijas robeža |
| 8 | 43° 15′ N 7° 38′ E
  43° 15′ N 9° 45′ E
  41° 18′ N 9° 45′ E
  41° 20′ N 8° E
  41° 18′ N 8° E |
| 9 | Krasta līnija
  Francijas un Itālijas robeža
  43° 15′ N 7° 38′ E
  43° 15′ N 9° 45′ E
  41° 18′ N 9° 45′ E
  41° 18′ N 13° E |
| 10 | Krasta līnija (ieskaitot Sicīlijas ziemeļu krastu)
  41° 18′ N 13° E
  41° 18′ N 11° E
  38° N 11° E
  38° N 12° 30′ E |
| 11 | 41° 47′ N 6° E
  41° 18′ N 6° E
  41° 18′ N 11° E
  38° 30′ N 11° E
  38° 30′ N 8° 30′ E
  38° N 8° 30′ E
  38° N 6° E |
| 12 | Krasta līnija
  Alžīrijas un Tunisijas robeža
  38° N 8° 30′ E
  38° 30′ N 8° 30′ E
  38° 30′ N 11° E
  38° N 11° E
  37° N 12° E
  37° N 11° 04′E |
| 13 | Krasta līnija
  37° N 11° 04′E
  37° N 12° E
  35° N 13° 30′ E
  35° N 11° E |
| 14 | Krasta līnija
  35° N 11° E
  35° N 15° 18′ E
  Tunisijas un Lībijas robeža |
| 15 | 36° 30′ N 13° 30′ E
  35° N 13° 30′E
  35° N 15° 18′ E
  36° 30′ N 15° 18′ E |
| 16 | Krasta līnija
  38° N 12° 30′ E
  38° N 11° E
  37° N 12° E
  35° N 13° 30′ E
  36° 30′ N 13° 30′ E
  36° 30′ N 15° 18′ E
  37° N 15° 18′ E |
| 17 | Krasta līnija
  41° 55′ N 15° 08′ E
  Horvātijas un Melnkalnes robeža |
| 18 | Krasta līnija (abas puses)
  41° 55′ N 15° 08′ E
  40° 04′ N 18° 29′ E
  Horvātijas un Melnkalnes robeža
  Albānijas un Grieķijas robeža |
| 19 | Krasta līnija (ieskaitot Sicīlijas austrumu krastu)
  40° 04′ N 18° 29′ E
  37° N 15° 18′ E
  35° N 15° 18′ E
  35° N 19° 10′ E
  39° 58′ N 19° 10′ E |
| 20 | Krasta līnija
  Albānijas un Grieķijas robeža
  39° 58′ N 19° 10′ E
  35° N 19° 10′ E
  35° N 23° E
  36° 30′ N 23° E |
| 21 | Krasta līnija
  Tunisijas un Lībijas robeža
  35° N 15° 18′ E
  35° N 23° E
  34° N 23° E
  34° N 25° 09′ E
  Lībijas un Ēģiptes robeža |
| 22 | Krasta līnija
  36° 30′ N 23° E
  36° N 23° E
  36° N 26° 30′ E
  34° N 26° 30′ E
  34° N 29° E
  36° 43′ N 29° E |
| 23 | 36° N 23° E
  36° N 26° 30′ E
  34° N 26° 30′ E
  34° N 23° E |
| 24 | Krasta līnija
  36° 43′ N 29° E
  34° N 29° E
  34° N 32° E
  35° 47′ N 32° E
  35° 47′ N 35° E
  Turcijas un Sīrijas robeža |
| 25 | 35° 47′ N 32° E
  34° N 32° E
  34° N 35° E
  35° 47′ N 35° E |
| 26 | Krasta līnija
  Lībijas un Ēģiptes robeža
  34° N 25° 09′ E
  34° N 34° 13′ E
  Ēģiptes un Gazas joslas robeža |
| 27 | Krasta līnija
  Ēģiptes un Gazas joslas robeža
  34° N 34° 13′ E
  34° N 35° E
  35° 47′ N 35° E
  Turcijas un Sīrijas robeža |
| 28 | |
| 29 | |
| 30 | |

ĢAA

ROBEŽAS

1

Krasta līnija

36° N 5° 36′ W

36° N 3° 20′ W

36° 05′ N 3° 20′ W

36° 05′ N 2° 40′ W

36° N 2° 40′ W

36° N 1° 30′ W

36° 30′ N 1° 30′ W

36° 30′ N 1° W

37° 36′ N 1° W

2

36° 05′ N 3° 20′ W

36° 05′ N 2° 40′ W

35° 45′ N 3° 20′ W

35° 45′ N 2° 40′ W

3

Krasta līnija

36° N 5° 36′ W

35° 49′ N 5° 36′ W

36° N 3° 20′ W

35° 45′ N 3° 20′ W

35° 45′ N 2° 40′ W

36° N 2° 40′ W

36° N 1° 13′ W

Marokas un Alžīrijas robeža

4

Krasta līnija

36° N 2° 13′ W

36° N 1° 30′ W

36° 30′ N 1° 30′ W

36° 30′ N 1° W

37° N 1° W

37° N 0° 30′ E

38° N 0° 30′ E

38° N 8° 35′ E

Alžīrijas un Tunisijas robeža

Marokas un Alžīrijas robeža

5

38° N 0° 30′ E

39° 30′ N 0° 30′ E

39° 30′ N 1° 30′ W

40° N 1° 30′ E

40° N 2° E

40° 30′ N 2° E

40° 30′ N 6° E

38° N 6° E

6

Krasta līnija

37° 36′ N 1° W

37° N 1° W

37° N 0° 30′ E

39° 30′ N 0° 30′ E

39° 30′ N 1° 30′ W

40° N 1° 30′ E

40° N 2° E

40° 30′ N 2° E

40° 30′ N 6° E

41° 47′ N 6° E

42° 26′ N 3° 09′ E

7

Krasta līnija

42° 26′ N 3° 09′ E

41° 20′ N 8° E

Francijas un Itālijas robeža

8

43° 15′ N 7° 38′ E

43° 15′ N 9° 45′ E

41° 18′ N 9° 45′ E

41° 20′ N 8° E

41° 18′ N 8° E

9

Krasta līnija

Francijas un Itālijas robeža

43° 15′ N 7° 38′ E

43° 15′ N 9° 45′ E

41° 18′ N 9° 45′ E

41° 18′ N 13° E

10

Krasta līnija (ieskaitot Sicīlijas ziemeļu krastu)

41° 18′ N 13° E

41° 18′ N 11° E

38° N 11° E

38° N 12° 30′ E

11

41° 47′ N 6° E

41° 18′ N 6° E

41° 18′ N 11° E

38° 30′ N 11° E

38° 30′ N 8° 30′ E

38° N 8° 30′ E

38° N 6° E

12

Krasta līnija

Alžīrijas un Tunisijas robeža

38° N 8° 30′ E

38° 30′ N 8° 30′ E

38° 30′ N 11° E

38° N 11° E

37° N 12° E

37° N 11° 04′E

13

Krasta līnija

37° N 11° 04′E

37° N 12° E

35° N 13° 30′ E

35° N 11° E

14

Krasta līnija

35° N 11° E

35° N 15° 18′ E

Tunisijas un Lībijas robeža

15

36° 30′ N 13° 30′ E

35° N 13° 30′E

35° N 15° 18′ E

36° 30′ N 15° 18′ E

16

Krasta līnija

38° N 12° 30′ E

38° N 11° E

37° N 12° E

35° N 13° 30′ E

36° 30′ N 13° 30′ E

36° 30′ N 15° 18′ E

37° N 15° 18′ E

17

Krasta līnija

41° 55′ N 15° 08′ E

Horvātijas un Melnkalnes robeža

18

Krasta līnija (abas puses)

41° 55′ N 15° 08′ E

40° 04′ N 18° 29′ E

Horvātijas un Melnkalnes robeža

Albānijas un Grieķijas robeža

19

Krasta līnija (ieskaitot Sicīlijas austrumu krastu)

40° 04′ N 18° 29′ E

37° N 15° 18′ E

35° N 15° 18′ E

35° N 19° 10′ E

39° 58′ N 19° 10′ E

20

Krasta līnija

Albānijas un Grieķijas robeža

39° 58′ N 19° 10′ E

35° N 19° 10′ E

35° N 23° E

36° 30′ N 23° E

21

Krasta līnija

Tunisijas un Lībijas robeža

35° N 15° 18′ E

35° N 23° E

34° N 23° E

34° N 25° 09′ E

Lībijas un Ēģiptes robeža

22

Krasta līnija

36° 30′ N 23° E

36° N 23° E

36° N 26° 30′ E

34° N 26° 30′ E

34° N 29° E

36° 43′ N 29° E

23

36° N 23° E

36° N 26° 30′ E

34° N 26° 30′ E

34° N 23° E

24

Krasta līnija

36° 43′ N 29° E

34° N 29° E

34° N 32° E

35° 47′ N 32° E

35° 47′ N 35° E

Turcijas un Sīrijas robeža

25

35° 47′ N 32° E

34° N 32° E

34° N 35° E

35° 47′ N 35° E

26

Krasta līnija

Lībijas un Ēģiptes robeža

34° N 25° 09′ E

34° N 34° 13′ E

Ēģiptes un Gazas joslas robeža

27

Krasta līnija

Ēģiptes un Gazas joslas robeža

34° N 34° 13′ E

34° N 35° E

35° 47′ N 35° E

Turcijas un Sīrijas robeža

28

29

30

---

II PIELIKUMS

Ostas valsts veiktas kuģu inspekcijas kārtība

1.   Kuģa identifikācija

Ostas inspektori:

| a) | pārbauda, vai oficiālie dokumenti uz kuģa ir derīgi, vajadzības gadījumā attiecīgi sazinoties ar kuģa karoga valsti vai iepazīstoties ar starptautiskiem kuģu reģistriem; |
| --- | --- |

a)

pārbauda, vai oficiālie dokumenti uz kuģa ir derīgi, vajadzības gadījumā attiecīgi sazinoties ar kuģa karoga valsti vai iepazīstoties ar starptautiskiem kuģu reģistriem;

| b) | vajadzības gadījumā organizē dokumentu oficiālu tulkošanu; |
| --- | --- |

b)

vajadzības gadījumā organizē dokumentu oficiālu tulkošanu;

| c) | pārbauda, vai kuģa nosaukums, karogs, ārējās identifikācijas numurs un zīmes (un kuģa Starptautiskās Jūras organizācijas (“IMO”) identifikācijas numurs, ja tāds ir) un starptautiskais radio izsaukuma signāls ir pareizi; |
| --- | --- |

c)

pārbauda, vai kuģa nosaukums, karogs, ārējās identifikācijas numurs un zīmes (un kuģa Starptautiskās Jūras organizācijas (“IMO”) identifikācijas numurs, ja tāds ir) un starptautiskais radio izsaukuma signāls ir pareizi;

| d) | pēc iespējas pilnīgāk pārbauda, vai kuģim ir mainīts nosaukums un/vai karogs, un ja tā ir, pieraksta iepriekšējo(-os) nosaukumu(-us) un karogu(-us); |
| --- | --- |

d)

pēc iespējas pilnīgāk pārbauda, vai kuģim ir mainīts nosaukums un/vai karogs, un ja tā ir, pieraksta iepriekšējo(-os) nosaukumu(-us) un karogu(-us);

| e) | pieraksta kuģa reģistrācijas ostu, kuģa īpašnieka (un operatora un faktiskā īpašnieka, ja tas nav kuģa īpašnieks), aģenta un kapteiņa vārdu un uzvārdu vai nosaukumu un adresi, attiecīgā gadījumā arī uzņēmuma unikālo identifikācijas numuru un reģistrēto īpašnieku; un |
| --- | --- |

e)

pieraksta kuģa reģistrācijas ostu, kuģa īpašnieka (un operatora un faktiskā īpašnieka, ja tas nav kuģa īpašnieks), aģenta un kapteiņa vārdu un uzvārdu vai nosaukumu un adresi, attiecīgā gadījumā arī uzņēmuma unikālo identifikācijas numuru un reģistrēto īpašnieku; un

| f) | pieraksta iepriekšējo īpašnieku vārdu un uzvārdu vai nosaukumu un adresi, jā tādi bijuši pēdējos piecos gados. |
| --- | --- |

f)

pieraksta iepriekšējo īpašnieku vārdu un uzvārdu vai nosaukumu un adresi, jā tādi bijuši pēdējos piecos gados.

2.   Atļaujas

Ostas inspektori pārbauda, vai atļaujas zvejot vai transportēt zivis un zivju produktus atbilst saskaņā ar 1. punktu iegūtajai informācijai, un pārbauda atļauju derīguma termiņu un to attiecinājumu uz apgabaliem, sugām un zvejas rīkiem.

3.   Citi dokumenti

Ostas inspektori izskata visu attiecīgo dokumentāciju, tostarp elektroniskā formātā sagatavotus dokumentus. Attiecīgā dokumentācija var ietvert kuģa žurnālus, jo īpaši zvejas žurnālu, kā arī apkalpes sarakstu, uzglabāšanas plānus un zivju tilpņu rasējumus vai aprakstus, ja tādi pieejami. Šādas tilpnes vai laukumus var inspicēt, lai pārbaudītu, vai to izmērs un struktūra atbilst šiem rasējumiem vai aprakstiem un vai uzglabāšana notiek saskaņā ar uzglabāšanas plāniem. Attiecīgā gadījumā pārbaudāmā dokumentācija var ietvert arī nozvejas dokumentus vai tirdzniecības dokumentus, ko izdevusi reģionāla zvejniecības pārvaldības organizācija.

4.   Zvejas rīki

| a) | Ostas inspektori pārbauda, vai uz kuģa turētie zvejas rīki atbilst atļauju nosacījumiem. Zvejas rīkus var pārbaudīt arī tādēļ, lai pārliecinātos, vai tādi parametri kā inter alia linuma acs izmēri (un iespējamās ierīces), tīklu garums un āķu izmēri atbilst piemērojamiem noteikumiem un ka zvejas rīku identifikācijas zīmes atbilst kuģim atļautajām. |
| --- | --- |

a)

Ostas inspektori pārbauda, vai uz kuģa turētie zvejas rīki atbilst atļauju nosacījumiem. Zvejas rīkus var pārbaudīt arī tādēļ, lai pārliecinātos, vai tādi parametri kā inter alia linuma acs izmēri (un iespējamās ierīces), tīklu garums un āķu izmēri atbilst piemērojamiem noteikumiem un ka zvejas rīku identifikācijas zīmes atbilst kuģim atļautajām.

| b) | Ostas inspektori var arī pārmeklēt kuģi, meklējot zvejas rīkus, kas tiek uzglabāti ārpus redzamības loka, un zvejas rīkus, kas cita iemesla dēļ uzskatāmi par nelikumīgiem. |
| --- | --- |

b)

Ostas inspektori var arī pārmeklēt kuģi, meklējot zvejas rīkus, kas tiek uzglabāti ārpus redzamības loka, un zvejas rīkus, kas cita iemesla dēļ uzskatāmi par nelikumīgiem.

5.   Zivis un zivsaimniecības produkti

| a) | Ostas inspektori pēc iespējas pilnīgāk pārbauda, vai zivis un zivsaimniecības produkti, kas atrodas uz kuģa, ir iegūti saskaņā ar attiecīgajās atļaujās izklāstītajiem nosacījumiem. Šajā nolūkā ostas inspektori pārbauda zvejas žurnālu un sniegtos ziņojumus, attiecīgā gadījumā arī tos, kas pārraidīti, izmantojot kuģu satelītnovērošanas sistēmu. |
| --- | --- |

a)

Ostas inspektori pēc iespējas pilnīgāk pārbauda, vai zivis un zivsaimniecības produkti, kas atrodas uz kuģa, ir iegūti saskaņā ar attiecīgajās atļaujās izklāstītajiem nosacījumiem. Šajā nolūkā ostas inspektori pārbauda zvejas žurnālu un sniegtos ziņojumus, attiecīgā gadījumā arī tos, kas pārraidīti, izmantojot kuģu satelītnovērošanas sistēmu.

| b) | Lai noteiktu uz kuģa paturēto zivju daudzumus un sugas, ostas inspektori var pārbaudīt zivis kravas tilpnēs vai izkraušanas laikā. Šajā nolūkā ostas inspektori var atvērt kartona kārbas, kurās zivis ir iepakotas, un pārvietot zivis vai kartona kārbas, lai pārliecinātos par zivju kravas tilpņu integritāti. |
| --- | --- |

b)

Lai noteiktu uz kuģa paturēto zivju daudzumus un sugas, ostas inspektori var pārbaudīt zivis kravas tilpnēs vai izkraušanas laikā. Šajā nolūkā ostas inspektori var atvērt kartona kārbas, kurās zivis ir iepakotas, un pārvietot zivis vai kartona kārbas, lai pārliecinātos par zivju kravas tilpņu integritāti.

| c) | Ja kuģis veic izkraušanu, ostas inspektori var pārbaudīt izkrautās sugas un daudzumus. Šādās pārbaudēs var verificēt produktu veidu, dzīvsvaru (daudzumi, kas reģistrēti zvejas žurnālā) un pārrēķina koeficientu, kas izmantots apstrādātu produktu svara pārrēķināšanai dzīvsvarā. Ostas inspektori var pārbaudīt arī visus iespējamos uz kuģa paturētos daudzumus. |
| --- | --- |

c)

Ja kuģis veic izkraušanu, ostas inspektori var pārbaudīt izkrautās sugas un daudzumus. Šādās pārbaudēs var verificēt produktu veidu, dzīvsvaru (daudzumi, kas reģistrēti zvejas žurnālā) un pārrēķina koeficientu, kas izmantots apstrādātu produktu svara pārrēķināšanai dzīvsvarā. Ostas inspektori var pārbaudīt arī visus iespējamos uz kuģa paturētos daudzumus.

| d) | Ostas inspektori var pārbaudīt uz kuģa paturētās nozvejas apjomu un sastāvu, arī veicot paraugu ņemšanu. |
| --- | --- |

d)

Ostas inspektori var pārbaudīt uz kuģa paturētās nozvejas apjomu un sastāvu, arī veicot paraugu ņemšanu.

6.   NNN zvejas verifikācija

Piemēro Regulas (EK) Nr. 1005/2008 11. pantu.

7.   Ziņojums

Pēc inspekcijas pabeigšanas inspektors sagatavo rakstisku ziņojumu un paraksta to, un atstāj vienu kopiju kuģa kapteinim.

8.   Ostas valsts veiktu inspekciju rezultāti

Ostas valsts veiktu inspekciju rezultātos iekļauj vismaz šādu informāciju:

| 1) | norādes par inspekciju:






  — | inspekcijas iestāde (inspekcijas iestādes nosaukums vai šādas iestādes nominētas citas struktūras nosaukums), |
| --- | --- | --- |

1)

norādes par inspekciju:

—

inspekcijas iestāde (inspekcijas iestādes nosaukums vai šādas iestādes nominētas citas struktūras nosaukums),

| — | inspektora vārds, uzvārds, |
| --- | --- |

—

inspektora vārds, uzvārds,

| — | inspekcijas datums un laiks, |
| --- | --- |

—

inspekcijas datums un laiks,

| — | inspekcijas osta (vieta, kurā veikta kuģa inspekcija), un |
| --- | --- |

—

inspekcijas osta (vieta, kurā veikta kuģa inspekcija), un

| — | datums (datums, kurā sagatavots ziņojums); |
| --- | --- |

—

datums (datums, kurā sagatavots ziņojums);

| 2) | kuģa identifikācija:






  — | kuģa nosaukums, |
| --- | --- | --- |

2)

kuģa identifikācija:

—

kuģa nosaukums,

| — | kuģa tips, |
| --- | --- |

—

kuģa tips,

| — | zvejas rīku veids, |
| --- | --- |

—

zvejas rīku veids,

| — | ārējās identifikācijas numurs (kuģa sānu borta numurs) un Starptautiskās Jūras organizācijas numurs (ja ir), vai cits attiecīgs numurs, |
| --- | --- |

—

ārējās identifikācijas numurs (kuģa sānu borta numurs) un Starptautiskās Jūras organizācijas numurs (ja ir), vai cits attiecīgs numurs,

| — | starptautiskais radio izsaukuma signāls, |
| --- | --- |

—

starptautiskais radio izsaukuma signāls,

| — | MMS I-numurs (jūras mobilā sakaru dienesta identitātes numurs), ja ir, |
| --- | --- |

—

MMS I-numurs (jūras mobilā sakaru dienesta identitātes numurs), ja ir,

| — | karoga valsts (valsts, kurā kuģis reģistrēts), |
| --- | --- |

—

karoga valsts (valsts, kurā kuģis reģistrēts),

| — | iepriekšēji nosaukumi un karogi, ja ir, |
| --- | --- |

—

iepriekšēji nosaukumi un karogi, ja ir,

| — | piederības osta (kuģa reģistrācijas osta) un iepriekšējās piederības ostas, |
| --- | --- |

—

piederības osta (kuģa reģistrācijas osta) un iepriekšējās piederības ostas,

| — | kuģa īpašnieks (vārds un uzvārds vai nosaukums, adrese, kontaktinformācija), |
| --- | --- |

—

kuģa īpašnieks (vārds un uzvārds vai nosaukums, adrese, kontaktinformācija),

| — | kuģa faktiskais īpašnieks, ja tas nav kuģa īpašnieks (vārds un uzvārds vai nosaukums, adrese, kontaktinformācija), |
| --- | --- |

—

kuģa faktiskais īpašnieks, ja tas nav kuģa īpašnieks (vārds un uzvārds vai nosaukums, adrese, kontaktinformācija),

| — | par kuģa izmantošanu atbildīgais kuģa operators, ja tas nav kuģa īpašnieks (vārds un uzvārds vai nosaukums, adrese, kontaktinformācija), |
| --- | --- |

—

par kuģa izmantošanu atbildīgais kuģa operators, ja tas nav kuģa īpašnieks (vārds un uzvārds vai nosaukums, adrese, kontaktinformācija),

| — | kuģa aģents (vārds un uzvārds, adrese, kontaktinformācija), |
| --- | --- |

—

kuģa aģents (vārds un uzvārds, adrese, kontaktinformācija),

| — | iepriekšējo īpašnieku, ja tādi ir, vārds un uzvārds vai nosaukums, |
| --- | --- |

—

iepriekšējo īpašnieku, ja tādi ir, vārds un uzvārds vai nosaukums,

| — | kapteiņa un zvejas kapteiņa vārds un uzvārds, valstspiederība un jūrnieka kvalifikācija, un |
| --- | --- |

—

kapteiņa un zvejas kapteiņa vārds un uzvārds, valstspiederība un jūrnieka kvalifikācija, un

| — | apkalpes saraksts; |
| --- | --- |

—

apkalpes saraksts;

| 3) | zvejas atļauja (licences/atļaujas):






  — | kuģim izdotās atļaujas zvejot vai transportēt zivis un zivju produktus, |
| --- | --- | --- |

3)

zvejas atļauja (licences/atļaujas):

—

kuģim izdotās atļaujas zvejot vai transportēt zivis un zivju produktus,

| — | valstis, kas izdevušas atļaujas, |
| --- | --- |

—

valstis, kas izdevušas atļaujas,

| — | atļauju noteikumi, tostarp apgabali un ilgums, |
| --- | --- |

—

atļauju noteikumi, tostarp apgabali un ilgums,

| — | attiecīgā reģionālā zvejniecības pārvaldības organizācija, |
| --- | --- |

—

attiecīgā reģionālā zvejniecības pārvaldības organizācija,

| — | atļauju apgabali, darbības joma un derīguma termiņš, |
| --- | --- |

—

atļauju apgabali, darbības joma un derīguma termiņš,

| — | ziņas par iedalītajām kvotām, zvejas piepūli vai cita informācija, |
| --- | --- |

—

ziņas par iedalītajām kvotām, zvejas piepūli vai cita informācija,

| — | atļautās sugas, piezveja un zvejas rīki, un |
| --- | --- |

—

atļautās sugas, piezveja un zvejas rīki, un

| — | ieraksti un dokumenti par pārkraušanu citā kuģī (attiecīgā gadījumā); |
| --- | --- |

—

ieraksti un dokumenti par pārkraušanu citā kuģī (attiecīgā gadījumā);

| 4) | informācija par zvejas reisu:






  — | pašreizējā zvejas reisa uzsākšanas datums, laiks, zona un vieta, |
| --- | --- | --- |

4)

informācija par zvejas reisu:

—

pašreizējā zvejas reisa uzsākšanas datums, laiks, zona un vieta,

| — | apgabali, kuros kuģis atradies (iebraukšana dažādos apgabalos un izbraukšana no tiem), |
| --- | --- |

—

apgabali, kuros kuģis atradies (iebraukšana dažādos apgabalos un izbraukšana no tiem),

| — | jūrā veikta pārkraušana citā kuģī (datums, vieta, pārkrauto zivju suga, daudzums), |
| --- | --- |

—

jūrā veikta pārkraušana citā kuģī (datums, vieta, pārkrauto zivju suga, daudzums),

| — | kuģa pēdējā apmeklētā osta, |
| --- | --- |

—

kuģa pēdējā apmeklētā osta,

| — | datums un laiks, kad beidzās pašreizējais zvejas reiss, un |
| --- | --- |

—

datums un laiks, kad beidzās pašreizējais zvejas reiss, un

| — | nākamā osta, kurā paredzēts ierasties (attiecīgā gadījumā); |
| --- | --- |

—

nākamā osta, kurā paredzēts ierasties (attiecīgā gadījumā);

| 5) | nozvejas inspekcijas rezultāti:






  — | izkraušanas sākums un beigas (laiks un datums), |
| --- | --- | --- |

5)

nozvejas inspekcijas rezultāti:

—

izkraušanas sākums un beigas (laiks un datums),

| — | zivju suga, |
| --- | --- |

—

zivju suga,

| — | produktu veids, |
| --- | --- |

—

produktu veids,

| — | dzīvsvars (zvejas žurnālā reģistrētie daudzumi), |
| --- | --- |

—

dzīvsvars (zvejas žurnālā reģistrētie daudzumi),

| — | attiecīgais pārrēķina koeficients, |
| --- | --- |

—

attiecīgais pārrēķina koeficients,

| — | apstrādātu produktu svars (izkrautie daudzumi pa sugām un sagatavošanas veidiem), |
| --- | --- |

—

apstrādātu produktu svars (izkrautie daudzumi pa sugām un sagatavošanas veidiem),

| — | ekvivalents dzīvsvarā (izkrautie daudzumi dzīvsvara ekvivalentā, ko aprēķina, produktu svaru reizinot ar pārrēķina koeficientu), |
| --- | --- |

—

ekvivalents dzīvsvarā (izkrautie daudzumi dzīvsvara ekvivalentā, ko aprēķina, produktu svaru reizinot ar pārrēķina koeficientu),

| — | plānotais inspicēto zivju un zvejas produktu galamērķis, un |
| --- | --- |

—

plānotais inspicēto zivju un zvejas produktu galamērķis, un

| — | uz klāja palikušo zivju, ja tādas ir, daudzums un suga; |
| --- | --- |

—

uz klāja palikušo zivju, ja tādas ir, daudzums un suga;

| 6) | zvejas rīku inspekcijas rezultāti:






  — | ziņas par zvejas rīku veidiem; |
| --- | --- | --- |

6)

zvejas rīku inspekcijas rezultāti:

—

ziņas par zvejas rīku veidiem;

| 7) | secinājumi:






  — | inspekcijas secinājumi, tostarp norādes par iespējami izdarītajiem pārkāpumiem un atsauce uz attiecīgajiem noteikumiem un pasākumiem. Inspekcijas ziņojumam pievieno attiecīgus pierādījumus. |
| --- | --- | --- |

7)

secinājumi:

—

inspekcijas secinājumi, tostarp norādes par iespējami izdarītajiem pārkāpumiem un atsauce uz attiecīgajiem noteikumiem un pasākumiem. Inspekcijas ziņojumam pievieno attiecīgus pierādījumus.

---

III PIELIKUMS

A)   
  GFCM/ZPK flotes segmentācija

| Grupas | < 6 metri | 6–12 metri | 12–24 metri | Vairāk nekā 24 metri |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Daudzfunkcionāli mazie kuģi bez dzinēja |

Grupas

< 6 metri

6–12 metri

12–24 metri

Vairāk nekā 24 metri

1.

Daudzfunkcionāli mazie kuģi bez dzinēja

A

| 2. | Daudzfunkcionāli mazie kuģi ar dzinēju |
| --- | --- |

2.

Daudzfunkcionāli mazie kuģi ar dzinēju

B

C

| 3. | Traleri |
| --- | --- |

3.

Traleri

D

E

F

| 4. | Seineri zvejai ar riņķvadiem |
| --- | --- |

4.

Seineri zvejai ar riņķvadiem

G

H

| 5. | Kuģi zvejai ar āķu jedām |
| --- | --- |

5.

Kuģi zvejai ar āķu jedām

I

| 6. | Pelaģiskās zvejas traleri |
| --- | --- |

6.

Pelaģiskās zvejas traleri

J

| 7. | Tunzivju saldētājseineri |
| --- | --- |

7.

Tunzivju saldētājseineri

K

| 8. | Bagarkuģi |
| --- | --- |

8.

Bagarkuģi

L

| 9. | Daudzfunkcionāli kuģi |
| --- | --- |

9.

Daudzfunkcionāli kuģi

M

Segmentu apraksts

A.   Daudzfunkcionāli mazie kuģi bez dzinēja— visi kuģi, kas īsāki par 12 metriem (LOA), bez dzinēja (vēja vai piedziņas).

B.   Daudzfunkcionāli mazie kuģi ar dzinēju, īsāki par 6 metriem— visi kuģi, kas īsāki par 6 metriem (LOA), ar dzinēju.

C.   Daudzfunkcionāli mazie kuģi ar dzinēju garumā no 6 līdz 12 metriem— visi kuģi garumā no 6 līdz 12 metriem (LOA), ar dzinēju, kas visu gadu izmanto dažādus zvejas rīkus, no kuriem neviens īpaši nedominē, vai kas izmanto šajā klasifikācijā neiekļautus zvejas rīkus.

D.   Traleri, īsāki par 12 metriem— visi kuģi, kas īsāki par 12 metriem (LOA) un kas vairāk nekā 50 procentus no savas nozvejas veic, izmantojot grunts trali.

E.   Traleri garumā no 12 līdz 24 metriem— visi kuģi garumā no 12 līdz 24 metriem (LOA), kas vairāk nekā 50 procentus no savas nozvejas veic, izmantojot grunts trali.

F.   Traleri, garāki par 24 metriem— visi kuģi, kas garāki par 24 metriem (LOA) un kas vairāk nekā 50 procentus no savas nozvejas veic, izmantojot grunts trali.

G.   Seineri garumā no 6 līdz 12 metriem— visi kuģi garumā no 6 līdz 12 metriem (LOA), kas vairāk nekā 50 procentus no savas nozvejas veic, izmantojot riņķvadu.

H.   Seineri, garāki par 12 metriem— visi kuģi, garāki par 12 metriem (LOA), kas vairāk nekā 50 procentus no savas nozvejas veic, izmantojot riņķvadu, izņemot tos, kas izmanto tunzivju riņķvadu jebkurā gada laikā.

I.   Kuģi zvejai ar āķu jedām, garāki par 6 metriem— visi kuģi, kas garāki par 6 metriem (LOA) un kas vairāk nekā 50 procentus no savas nozvejas veic, izmantojot āķu jedu.

J.   Pelaģiskie traleri, garāki par 6 metriem— visi kuģi, kas garāki par 6 metriem (LOA) un kas vairāk nekā 50 procentus no savas nozvejas veic, izmantojot pelaģisko trali.

K.   Tunzivju seineri— visi kuģi, kas izmanto tunzivju seinerus neatkarīgi no laika perioda ilguma visu gadu.

L.   Bagarkuģi, garāki par 6 metriem— visi kuģi, kas garāki par 6 metriem (LOA) un kas vairāk nekā 50 procentus no savas nozvejas veic, izmantojot dragu.

M.   Daudzfunkcionāli kuģi, garāki par 12 metriem— visi kuģi, kas garāki par 12 metriem (LOA) un kas visu gadu izmanto dažādus zvejas rīkus, no kuriem neviens īpaši nedominē, vai kas izmanto zvejas rīku, kas nav iekļauts šajā klasifikācijā.

Piezīme. Tabulā visas šūnas ir izmantojamas informācijas apkopošanai. Šūnas, kas iepriekšējā tabulā atstātas tukšas, uzskatāmas par tādām, kam, visticamāk, nav liels īpatsvars. Tomēr vajadzības gadījumā ir ieteicams sapludināt “tukšas šūnas” informāciju ar visatbilstošāko blakusesošo “pelēko šūnu”.

B)   Nominālās zvejas piepūles vērtību tabula

| Zvejas rīks | Skaits un izmēri | Jauda | Darbība | Nominālā zvejas piepūle (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Draga (gliemjiem) | Atvērums, atvēruma platums | GT | Zvejas laiks | Teritorijā, kurā zvejo ar dragu (2) |
| Tralis (ieskaitot dragas plakanzivīm) | Traļa tips (pelaģiskais, grunts)
  GT un/vai GRT
  Dzinēja jauda
  Linuma acs izmērs
  Tīkla izmērs (atvēruma platums)
  Ātrums | GT | Zvejas laiks | GT x dienas
  GT x stundas
  kW x dienas |
| Riņķvads | Tīkla garums un augstums
  GT
  Gaismas jauda
  Mazo laivu skaits | GT
  Tīkla garums un augstums | Meklēšanas laiks
  Iemetiens | GT x zvejas rīku iemetieni
  Tīkla garums x Zvejas rīku iemetieni |
| Tīkli | Tīkla tips (piemēram, vairāksienu tīkls, žaunu tīkli utt.)
  Tīkla garums (izmantots noteikumos)
  GT
  Tīkla virsma
  Linuma acs izmērs | Tīkla garums un augstums | Zvejas laiks | Tīkla garums x dienas
  Virsma x dienas |
| Āķu jedas | Āķu skaits
  GT
  Āķu jedu skaits
  Āķu raksturlielumi
  Ēsma | Āķu skaits
  Āķu jedu vienību skaits | Zvejas laiks | Āķu skaits x stundas
  Āķu skaits x dienas
  Āķu jedu vienību skaits x dienas/stundas |
| Zivju krātiņi | GT | Krātiņveida lamatu skaits | Zvejas laiks | Krātiņveida lamatu skaits x dienas |
| Riņķvads/zivju pievilināšanas ierīces | Zivju pievilināšanas ierīču skaits | | Reisu skaits | Zivju pievilināšanas ierīču skaits x reisu skaits |

Zvejas rīks

Skaits un izmēri

Jauda

Darbība

Nominālā zvejas piepūle (1)

Draga (gliemjiem)

Atvērums, atvēruma platums

GT

Zvejas laiks

Teritorijā, kurā zvejo ar dragu (2)

Tralis (ieskaitot dragas plakanzivīm)

Traļa tips (pelaģiskais, grunts)

GT un/vai GRT

Dzinēja jauda

Linuma acs izmērs

Tīkla izmērs (atvēruma platums)

Ātrums

GT

Zvejas laiks

GT x dienas

GT x stundas

kW x dienas

Riņķvads

Tīkla garums un augstums

GT

Gaismas jauda

Mazo laivu skaits

GT

Tīkla garums un augstums

Meklēšanas laiks

Iemetiens

GT x zvejas rīku iemetieni

Tīkla garums x Zvejas rīku iemetieni

Tīkli

Tīkla tips (piemēram, vairāksienu tīkls, žaunu tīkli utt.)

Tīkla garums (izmantots noteikumos)

GT

Tīkla virsma

Linuma acs izmērs

Tīkla garums un augstums

Zvejas laiks

Tīkla garums x dienas

Virsma x dienas

Āķu jedas

Āķu skaits

GT

Āķu jedu skaits

Āķu raksturlielumi

Ēsma

Āķu skaits

Āķu jedu vienību skaits

Zvejas laiks

Āķu skaits x stundas

Āķu skaits x dienas

Āķu jedu vienību skaits x dienas/stundas

Zivju krātiņi

GT

Krātiņveida lamatu skaits

Zvejas laiks

Krātiņveida lamatu skaits x dienas

Riņķvads/zivju pievilināšanas ierīces

Zivju pievilināšanas ierīču skaits

Reisu skaits

Zivju pievilināšanas ierīču skaits x reisu skaits

C)   
  GFCM 1. uzdevums – darbības vienības

Image

---

(1)  Zvejas piepūles vērtības, kas neietver laika darbību, būtu jāattiecina uz kādu laikposmu (piemēram, atbilstoši gadiem).

(2)  Būtu jāattiecina uz konkrētu apgabalu (norādot virsmu), lai novērtētu zvejas intensitāti (piepūle/km2) un saistītu piepūli ar izmantotajām teritorijām.

---

Labojumi

| 30.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 347/62 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 347/62

---

LABOJUMU VERBĀLPROCESS

Līgumam starp Beļģijas Karalisti, Dānijas Karalisti, Vācijas Federatīvo Republiku, Grieķijas Republiku, Spānijas Karalisti, Francijas Republiku, Īriju, Itālijas Republiku, Luksemburgas Lielhercogisti, Nīderlandes Karalisti, Austrijas Republiku, Portugāles Republiku, Somijas Republiku, Zviedrijas Karalisti, Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti (Eiropas Savienības dalībvalstīm) un Čehijas Republiku, Igaunijas Republiku, Kipras Republiku, Latvijas Republiku, Lietuvas Republiku, Ungārijas Republiku, Maltas Republiku, Polijas Republiku, Slovēnijas Republiku, Slovākijas Republiku par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, kas parakstīts Atēnās 2003. gada 16. aprīlī

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 236, 2003. gada 23. septembris
  )

(Īpašais izdevums latviešu valodā, 2003. gada 23. septembris)

1)

| 1) | 364. lappuse, II pielikuma “Pievienošanās akta 20. pantā minētais saraksts” 6. sadaļas “Lauksaimniecība” A iedaļas “Tiesību akti lauksaimniecības jomā” 24. punkta i) apakšpunkts (jaunā IV pielikuma tabula) |
| --- | --- |

364. lappuse, II pielikuma “Pievienošanās akta 20. pantā minētais saraksts” 6. sadaļas “Lauksaimniecība” A iedaļas “Tiesību akti lauksaimniecības jomā” 24. punkta i) apakšpunkts (jaunā IV pielikuma tabula)

Teksts:

“miljonos eiro”

jālasa:

“miljonos euro”;

| 2) | 380. lappuse, II pielikuma “Pievienošanās akta 20. pantā minētais saraksts” 6. sadaļas “Lauksaimniecība” A iedaļas “Tiesību akti lauksaimniecības jomā” 33. punkta d) apakšpunkts (jaunā II pielikuma tabula) |
| --- | --- |

2)

380. lappuse, II pielikuma “Pievienošanās akta 20. pantā minētais saraksts” 6. sadaļas “Lauksaimniecība” A iedaļas “Tiesību akti lauksaimniecības jomā” 33. punkta d) apakšpunkts (jaunā II pielikuma tabula)

Teksts:

“tūkstošos eiro”

jālasa:

“tūkstošos euro”;

| 3) | 586. lappuse, II pielikuma “Pievienošanās akta 20. pantā minētais saraksts” 12. sadaļas “Enerģētika” A iedaļas “Vispārīgi noteikumi” 1. punkta b) apakšpunkts (V panta jaunais 5. punkts) |
| --- | --- |

3)

586. lappuse, II pielikuma “Pievienošanās akta 20. pantā minētais saraksts” 12. sadaļas “Enerģētika” A iedaļas “Vispārīgi noteikumi” 1. punkta b) apakšpunkts (V panta jaunais 5. punkts)

Teksts:

| “5. | Visus maksājumus veic eiro.” |
| --- | --- |

“5.

Visus maksājumus veic eiro.”

jālasa:

| “5. | Visus maksājumus veic euro.”; |
| --- | --- |

“5.

Visus maksājumus veic euro.”;

| 4) | 799. lappuse, IV pielikuma “Pievienošanās akta 22. pantā minētais saraksts” 5. sadaļas “Muitas savienība” 1. punkta b) apakšpunkts |
| --- | --- |

4)

799. lappuse, IV pielikuma “Pievienošanās akta 22. pantā minētais saraksts” 5. sadaļas “Muitas savienība” 1. punkta b) apakšpunkts

Teksts:

“. . 314. panta c) punktā un 315. pantā.”

jālasa:

“. . 314.c un 315. pantā.”;

| 5) | 933. lappuse, Protokola Nr. 1 par grozījumiem Eiropas Investīciju bankas Statūtos 5. pants |
| --- | --- |

5)

933. lappuse, Protokola Nr. 1 par grozījumiem Eiropas Investīciju bankas Statūtos 5. pants

Teksts:

“. . naudā eiro valūtā, ja . .”

jālasa:

“. . naudā euro, ja . .” (1).

1

1)

| 1) | 90. panta 2. punkta pirmais teikums |
| --- | --- |

90. panta 2. punkta pirmais teikums

Teksts:

“. . uzticēti pakalpojumi ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi vai . .”

jālasa:

“. . uzticēti sabiedriski pakalpojumi vai . .”;

| 2) | 215. panta pirmā daļa |
| --- | --- |

2)

215. panta pirmā daļa

Teksts:

“Kopienas atbildību par līgumsaistību izpildi reglamentē tiesību . .”

jālasa:

“Kopienas līgumisko atbildību reglamentē tiesību . .”;

| 3) | 215. panta otrā daļa |
| --- | --- |

3)

215. panta otrā daļa

Teksts:

“Ja pastāv tādas saistības, kas nav līgumsaistības, Kopiena . .”

jālasa:

“Ārpuslīgumiskās atbildības gadījumā Kopiena . .”.

196. panta b) punkts

Teksts:

“. . no tā, vai tai ir valsts iestādes vai privātuzņēmuma juridiskais statuss, kas . .”

jālasa:

“. . no tā, kāds ir tā juridiskais statuss – publisks vai privāts, kas . .”.

Protokola par Tiesas Statūtiem 46. panta pirmais teikums

Teksts:

“Lietas pret Kopienām sakarā ar ārpuslīgumu saistībām . .”

jālasa:

“Tādas lietas pret Kopienām, kuras izriet no ārpuslīgumiskām saistībām, . .”.

---

(1)  Šis labojums attiecas uz parakstīto tekstu. Publicētajā tekstā (Īpašais izdevums latviešu valodā, 2003. gada 23. septembris, 933. lpp.) teksts “EUR” jālasa “euro”.

1

---