# Europos Sąjungos L 50/2012

| | ISSN 1977-0723
  doi:10.3000/19770723.L_2012.050.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 50 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 55 tomas2012m. vasario 23d. |

ISSN 1977-0723

doi:10.3000/19770723.L_2012.050.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 50

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

55 tomas2012m. vasario 23d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2012 m. vasario 21 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 155/2012, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedas | 1 |
| | * | 2012 m. vasario 22 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 156/2012, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamento (EB) Nr. 44/2001 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo I–IV priedai | 3 |
| | * | 2012 m. vasario 22 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 157/2012, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2535/2001, nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 taikymo taisykles dėl pieno bei pieno produktų importo tvarkos ir tarifinių kvotų atidarymo, ir kuriuo nuo jo nukrypstama | 11 |
| | | 2012 m. vasario 22 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 158/2012, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 14 |
| | | 2012 m. vasario 22 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 159/2012, kuriuo iš dalies keičiamos Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 971/2011 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2011–2012 prekybos metais | 16 |
| | | DIREKTYVOS |
| | * | 2012 m. vasario 22 d. Komisijos direktyva 2012/4/ES, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2008/43/EB, nustatanti civiliniam naudojimui skirtų sprogmenų atpažinties ir susekamumo sistemą pagal Tarybos direktyvą 93/15/EEB (
  1
  ) | 18 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2012/109/ES |
| | * | 2011 m. balandžio 20 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos C 19/09 (ex N 64/09), kurią Danija ketina teikti TV2 Danmark A/S restruktūrizuoti
  (pranešta dokumentu Nr. C(2011) 2614)

   (
  1
  ) | 21 |
| | | 2012/110/ES |
| | * | 2012 m. vasario 10 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas dėl profilaktinio didžiųjų ančių skiepijimo nuo mažai patogeniško paukščių gripo Portugalijoje ir dėl tokių naminių paukščių bei jų produktų vežimą ribojančių priemonių
  (pranešta dokumentu Nr. C(2012) 676)

   (
  1
  ) | 46 |
| | | 2012/111/ES |
| | * | 2012 m. vasario 10 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo dėl Danijos ir Panamos padėties, susijusios su GSE, iš dalies keičiamos Sprendimo 2007/453/EB nuostatos
  (pranešta dokumentu Nr. C(2012) 678)

   (
  1
  ) | 49 |
| | | 2012/112/ES |
| | * | 2012 m. vasario 17 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo dėl gyvūnų iš ūkių ir gyvūnų, spermos, kiaušialąsčių ir embrionų iš patvirtintų įstaigų, institutų ar centrų sveikatos sertifikatų pavyzdžių iš dalies keičiamas Tarybos direktyvos 92/65/EEB E priedas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2012) 860)

   (
  1
  ) | 51 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2012 m. vasario 21 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 155/2012, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedas

1

*

2012 m. vasario 22 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 156/2012, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamento (EB) Nr. 44/2001 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo I–IV priedai

3

*

2012 m. vasario 22 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 157/2012, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2535/2001, nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 taikymo taisykles dėl pieno bei pieno produktų importo tvarkos ir tarifinių kvotų atidarymo, ir kuriuo nuo jo nukrypstama

11

2012 m. vasario 22 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 158/2012, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

14

2012 m. vasario 22 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 159/2012, kuriuo iš dalies keičiamos Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 971/2011 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2011–2012 prekybos metais

16

DIREKTYVOS

*

2012 m. vasario 22 d. Komisijos direktyva 2012/4/ES, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2008/43/EB, nustatanti civiliniam naudojimui skirtų sprogmenų atpažinties ir susekamumo sistemą pagal Tarybos direktyvą 93/15/EEB (
  1
  )

1

18

SPRENDIMAI

2012/109/ES

*

2011 m. balandžio 20 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos C 19/09 (ex N 64/09), kurią Danija ketina teikti TV2 Danmark A/S restruktūrizuoti
  (pranešta dokumentu Nr. C(2011) 2614)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 2614)

1

21

2012/110/ES

*

2012 m. vasario 10 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas dėl profilaktinio didžiųjų ančių skiepijimo nuo mažai patogeniško paukščių gripo Portugalijoje ir dėl tokių naminių paukščių bei jų produktų vežimą ribojančių priemonių
  (pranešta dokumentu Nr. C(2012) 676)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2012) 676)

1

46

2012/111/ES

*

2012 m. vasario 10 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo dėl Danijos ir Panamos padėties, susijusios su GSE, iš dalies keičiamos Sprendimo 2007/453/EB nuostatos
  (pranešta dokumentu Nr. C(2012) 678)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2012) 678)

1

49

2012/112/ES

*

2012 m. vasario 17 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo dėl gyvūnų iš ūkių ir gyvūnų, spermos, kiaušialąsčių ir embrionų iš patvirtintų įstaigų, institutų ar centrų sveikatos sertifikatų pavyzdžių iš dalies keičiamas Tarybos direktyvos 92/65/EEB E priedas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2012) 860)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2012) 860)

1

51

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2011 m. balandžio 26 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimo 2011/252/ES, kuriuo valstybėms narėms leidžiama pratęsti naujų veikliųjų medžiagų askorbo rūgšties, ipkonazolio, spiromezifeno, topramezono ir DSMZ 13134 padermės Pseudomonas sp. laikinosios registracijos galiojimą, klaidų ištaisymas (OL L 106, 2011 4 27) | 58 |

Klaidų ištaisymas

*

2011 m. balandžio 26 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimo 2011/252/ES, kuriuo valstybėms narėms leidžiama pratęsti naujų veikliųjų medžiagų askorbo rūgšties, ipkonazolio, spiromezifeno, topramezono ir DSMZ 13134 padermės Pseudomonas sp. laikinosios registracijos galiojimą, klaidų ištaisymas (OL L 106, 2011 4 27)

Pseudomonas

(OL L 106, 2011 4 27)

58

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 23.2.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 50/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 50/1

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 155/2012

2012 m. vasario 21 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (1), ypač į jo 9 straipsnio 1 dalies a punktą,

kadangi:

| (1) | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 620/2011 (2) į Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 I priedą įtrauktos dvi naujos subpozicijos 8528 71 15 ir 8528 71 91. Abiem subpozicijoms priskiriami aparatai su mikroprocesoriniu įtaisu ir įmontuotu modemu, skirtu prieigai prie interneto, galintys atlikti dialoginių informacijos mainų funkciją ir priimti televizijos signalus (vadinamieji televizorių priedėliai, atliekantys ryšių funkciją). Iš subpozicijų aprašymo matyti, kad prie tų aparatų priskiriami aparatai, kuriuose įmontuotas įtaisas, atliekantis įrašymo ar atkūrimo funkciją, su sąlyga, kad jie nepraranda esminių televizoriaus priedėlio, atliekančio ryšių funkciją, savybių; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 620/2011 (2) į Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 I priedą įtrauktos dvi naujos subpozicijos 8528 71 15 ir 8528 71 91. Abiem subpozicijoms priskiriami aparatai su mikroprocesoriniu įtaisu ir įmontuotu modemu, skirtu prieigai prie interneto, galintys atlikti dialoginių informacijos mainų funkciją ir priimti televizijos signalus (vadinamieji televizorių priedėliai, atliekantys ryšių funkciją). Iš subpozicijų aprašymo matyti, kad prie tų aparatų priskiriami aparatai, kuriuose įmontuotas įtaisas, atliekantis įrašymo ar atkūrimo funkciją, su sąlyga, kad jie nepraranda esminių televizoriaus priedėlio, atliekančio ryšių funkciją, savybių;

| (2) | siekiant teisinio tikrumo būtina išaiškinti šių dviejų subpozicijų aprėptį, susijusią su terminais „modemas“ ir „dialoginiai informacijos mainai“. Todėl Kombinuotosios nomenklatūros 85 skirsnyje turėtų būti įterpta nauja papildomoji pastaba, siekiant užtikrinti vienodą šių subpozicijų aiškinimą visoje Sąjungos teritorijoje; |
| --- | --- |

(2)

siekiant teisinio tikrumo būtina išaiškinti šių dviejų subpozicijų aprėptį, susijusią su terminais „modemas“ ir „dialoginiai informacijos mainai“. Todėl Kombinuotosios nomenklatūros 85 skirsnyje turėtų būti įterpta nauja papildomoji pastaba, siekiant užtikrinti vienodą šių subpozicijų aiškinimą visoje Sąjungos teritorijoje;

| (3) | todėl Reglamentas (EEB) Nr. 2658/87 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(3)

todėl Reglamentas (EEB) Nr. 2658/87 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (4) | šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 su pakeitimais, padarytais Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1006/2011 (3), I priede pateiktos Kombinuotosios nomenklatūros 85 skirsnyje įterpiama ši 3 papildomoji pastaba:

| „3. | Sąvoka „modemas“ tik 8528 71 15 ir 8528 71 91 subpozicijose reiškia įtaisus arba įrangą, kuri moduliuoja ir demoduliuoja priimamus ir siunčiamus signalus, pavyzdžiui, V.90 modemus ar kabelinius modemus, taip pat kitus įtaisus, naudojančius WLAN, ISDN, eterneto ir panašias technologijas, prieigai prie interneto užtikrinti. Prieigos prie interneto apimtį gali riboti paslaugos teikėjas.

  Šioms subpozicijoms priskiriami aparatai turi sudaryti sąlygas dvipusiam ryšių procesui arba dvipusiam informacijos srautui, kad galėtų būti vykdomi dialoginiai informacijos mainai“. |
| --- | --- |

„3.

Šioms subpozicijoms priskiriami aparatai turi sudaryti sąlygas dvipusiam ryšių procesui arba dvipusiam informacijos srautui, kad galėtų būti vykdomi dialoginiai informacijos mainai“.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2012 m. vasario 21 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

Algirdas ŠEMETA

Komisijos narys

---

(1)  OL L 256, 1987 9 7, p. 1.

1

(2)  OL L 166, 2011 6 25, p. 16.

2

(3)  OL L 282, 2011 10 28, p. 1.

3

---

| 23.2.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 50/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 50/3

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 156/2012

2012 m. vasario 22 d.

kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamento (EB) Nr. 44/2001 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo I–IV priedai

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2000 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 44/2001 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo (1), ypač į jo 74 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 44/2001 I priede išvardytos nacionalinės jurisdikcijos taisyklės, nurodytos reglamento 3 straipsnio 2 dalyje ir 4 straipsnio 2 dalyje. II priede išvardyti valstybių narių teismai arba kompetentingos institucijos, kurių jurisdikcijai priklauso prašymų dėl teismo sprendimų paskelbimo vykdytinais nagrinėjimas. III priede išvardyti teismai, kuriems galima apskųsti sprendimus dėl paskelbimo vykdytinais, o IV priede išvardytos galutinės tokių sprendimų apskundimo procedūros; |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 44/2001 I priede išvardytos nacionalinės jurisdikcijos taisyklės, nurodytos reglamento 3 straipsnio 2 dalyje ir 4 straipsnio 2 dalyje. II priede išvardyti valstybių narių teismai arba kompetentingos institucijos, kurių jurisdikcijai priklauso prašymų dėl teismo sprendimų paskelbimo vykdytinais nagrinėjimas. III priede išvardyti teismai, kuriems galima apskųsti sprendimus dėl paskelbimo vykdytinais, o IV priede išvardytos galutinės tokių sprendimų apskundimo procedūros;

| (2) | Reglamento (EB) Nr. 44/2001 I, II ir III priedai buvo iš dalies pakeisti keletą kartų, paskutinį kartą – Komisijos reglamentu (ES) Nr. 416/2010 (2), kuriuo buvo atnaujintos nacionalinės jurisdikcijos taisyklės ir teismų arba kompetentingų institucijų sąrašai; |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (EB) Nr. 44/2001 I, II ir III priedai buvo iš dalies pakeisti keletą kartų, paskutinį kartą – Komisijos reglamentu (ES) Nr. 416/2010 (2), kuriuo buvo atnaujintos nacionalinės jurisdikcijos taisyklės ir teismų arba kompetentingų institucijų sąrašai;

| (3) | valstybės narės pranešė Komisijai apie naujus I, II ir IV priedų sąrašų pakeitimus. Be to, kadangi Islandija nėra valstybė narė, Islandijai skirti įrašai III ir IV prieduose turėtų būti išbraukti. Todėl tikslinga paskelbti šiuose prieduose pateikiamų sąrašų suvestinę redakciją; |
| --- | --- |

(3)

valstybės narės pranešė Komisijai apie naujus I, II ir IV priedų sąrašų pakeitimus. Be to, kadangi Islandija nėra valstybė narė, Islandijai skirti įrašai III ir IV prieduose turėtų būti išbraukti. Todėl tikslinga paskelbti šiuose prieduose pateikiamų sąrašų suvestinę redakciją;

| (4) | remiantis Europos bendrijos ir Danijos Karalystės susitarimo dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo (3) 2 straipsniu, pagal tarptautinę teisę šis reglamentas turėtų būti taikomas Europos Sąjungos ir Danijos santykiams; |
| --- | --- |

(4)

remiantis Europos bendrijos ir Danijos Karalystės susitarimo dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo (3) 2 straipsniu, pagal tarptautinę teisę šis reglamentas turėtų būti taikomas Europos Sąjungos ir Danijos santykiams;

| (5) | pagal to susitarimo 2 straipsnio 2 dalies g–j punktus Danijai skirti įrašai turėtų būti įtraukti į I–IV priedus; |
| --- | --- |

(5)

pagal to susitarimo 2 straipsnio 2 dalies g–j punktus Danijai skirti įrašai turėtų būti įtraukti į I–IV priedus;

| (6) | todėl Reglamentą (EB) Nr. 44/2001 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti, |
| --- | --- |

(6)

todėl Reglamentą (EB) Nr. 44/2001 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 44/2001 I–IV priedai pakeičiami šio Reglamento priedo tekstu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas pagal Sutartis privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2012 m. vasario 22 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 12, 2001 1 16, p. 1.

1

(2)  OL L 119, 2010 5 13, p. 7.

2

(3)  OL L 299, 2005 11 16, p. 62.

3

---

PRIEDAS

I PRIEDAS

3 straipsnio 2 dalyje ir 4 straipsnio 2 dalyje nurodytos jurisdikcijos taisyklės

—   Belgijoje: 2004 m. liepos 16 d. Tarptautinės privatinės teisės įstatymo 5–14 straipsniai,

—   Bulgarijoje: Tarptautinės privatinės teisės kodekso 4 straipsnio 1 dalies 2 punktas,

—   Čekijoje: Įstatymo Nr. 99/1963 86 straipsnis, Civilinio proceso kodeksas (občanský soudní řád) su pakeitimais,

—   Danijoje: Teisingumo vykdymo įstatymo (lov om rettens pleje) 246 straipsnio 2 ir 3 dalys,

—   Vokietijoje: Civilinio proceso kodekso (Zivilprozeßordnung) 23 straipsnis,

—   Estijoje: Civilinio proceso kodekso (tsiviilkohtumenetluse seadustik) 86 straipsnis,

—   Graikijoje: Civilinio proceso kodekso (Κώδικας Πολιτικής Δικονομίας) 40 straipsnis,

—   Prancūzijoje: Civilinio kodekso (Code civil) 14 ir 15 straipsniai,

—   Airijoje: taisyklės, pagal kurias jurisdikcija gali būti nustatoma remiantis bylos iškėlimo dokumentu, įteiktu atsakovui jo laikino buvimo Airijoje metu,

—   Italijoje: 1995 m. gegužės 31 d. Įstatymo Nr. 218 3 ir 4 straipsniai,

—   Kipre: 1960 m. Teismų įstatymo Nr. 14 su pakeitimais 21 straipsnio 2 punktas,

—   Latvijoje: Civilinio proceso įstatymo (Civilprocesa likums) 27 straipsnis ir 28 straipsnio 3, 5, 6 ir 9 dalys,

—   Lietuvoje: Civilinio proceso kodekso 31 straipsnis,

—   Liuksemburge: Civilinio kodekso (Code civil) 14 ir 15 straipsniai,

—   Vengrijoje: 1979 m. Įstatyminio dekreto Nr. 13 dėl tarptautinės privatinės teisės 57 straipsnis (a nemzetközi magánjogról szóló 1979. évi 13. törvényerejű rendelet),

—   Maltoje: Organizacinio ir civilinio proceso kodekso 12 skyriaus (Kodiċi ta’ Organizzazzjoni u Proċedura Ċivili - Kap. 12) 742, 743 ir 744 straipsniai ir Komercinio kodekso 13 skyriaus (Kodiċi tal-kummerċ - Kap. 13) 549 straipsnis,

—   Austrijoje: Teismų jurisdikcijos įstatymo (Jurisdiktionsnorm) 99 straipsnis,

—   Lenkijoje: Civilinio proceso kodekso (Kodeksu postępowania cywilnego) 1103 straipsnio 4 dalis,

—   Portugalijoje: Civilinio proceso kodekso (Código de Processo Civil) 65 straipsnio 1 dalies b punktas tiek, kiek pagal jį galima pagrįsti nuo bendrųjų principų nukrypstančią jurisdikciją: pavyzdžiui, vietos, kurioje yra filialas, atstovybė ar kitas padalinys (jeigu jie yra Portugalijoje), teismų jurisdikciją, kai centrinė administracija (jeigu ji yra užsienio valstybėje) yra atsakovė, ir Darbo proceso kodekso (Código de Processo de Trabalho) 10 straipsnis tiek, kiek pagal jį galima pagrįsti nuo bendrųjų principų nukrypstančią jurisdikciją: pavyzdžiui, ieškovo nuolatinės gyvenamosios vietos teismų jurisdikciją su individualiomis darbo sutartimis susijusiose bylose, kurias darbuotojas iškėlė darbdaviui,

—   Rumunijoje: Įstatymo Nr. 105/1992 dėl privatinės tarptautinės teisės santykių 148–157 straipsniai,

—   Slovėnijoje: Tarptautinės privatinės teisės ir proceso įstatymo (Zakon o medarodnem zasebnem pravu in postopku) 48 straipsnio 2 dalis kartu su Civilinio proceso įstatymo (Zakon o pravdnem postopku) 47 straipsnio 2 dalimi ir Tarptautinės privatinės teisės ir proceso įstatymo (Zakon o medarodnem zasebnem pravu in postopku) 58 straipsnis kartu su Civilinio proceso įstatymo (Zakon o pravdnem postopku) 59 straipsniu,

—   Slovakijoje: Įstatymo Nr. 97/1963 dėl tarptautinės privatinės teisės ir su ja susijusių proceso taisyklių 37–37e straipsniai,

—   Suomijoje: Teismo proceso kodekso (oikeudenkäymiskaari/rättegångsbalken) 10 skyriaus 18 straipsnio 1 dalies 1 ir 2 punktai,

—   Švedijoje: Teismo proceso kodekso (rättegångsbalken) 10 skyriaus 3 straipsnio pirmos dalies pirmas sakinys,

—   Jungtinėje Karalystėje: taisyklės, pagal kurias jurisdikciją galima nustatyti remiantis:

II PRIEDAS

Teismai arba kompetentingos institucijos, kurioms gali būti pateiktas 39 straipsnyje nurodytas prašymas, yra:

—   Belgijoje: tribunal de première instance, rechtbank van eereste aanleg arba erstinstanzliches Gericht,

—   Bulgarijoje: окръжния съд,

—   Čekijoje: okresní soud arba soudní exekutor,

—   Danijoje: byret,

—   Vokietijoje:

| a) | Landgericht teisėjų kolegijai pirmininkaujantis teisėjas; |
| --- | --- |

a)

Landgericht teisėjų kolegijai pirmininkaujantis teisėjas;

| b) | notaras, kai vykdoma autentiško dokumento paskelbimo vykdytinu procedūra, |
| --- | --- |

b)

notaras, kai vykdoma autentiško dokumento paskelbimo vykdytinu procedūra,

—   Estijoje: maakohus (apygardos teismas),

—   Graikijoje: Μονομελές Πρωτοδικείο,

—   Ispanijoje: Juzgado de Primera Instancia,

—   Prancūzijoje:

| a) | greffier en chef du tribunal de grande instance; |
| --- | --- |

a)

greffier en chef du tribunal de grande instance;

| b) | président de la chambre départementale des notaires, kai nagrinėjami prašymai dėl autentiško notarinio dokumento pripažinimo vykdytinu, |
| --- | --- |

b)

président de la chambre départementale des notaires, kai nagrinėjami prašymai dėl autentiško notarinio dokumento pripažinimo vykdytinu,

—   Airijoje: High Court,

—   Italijoje: corte d’appello,

—   Kipre: Επαρχιακό Δικαστήριο arba, sprendimo dėl išlaikymo atveju, Οικογενειακό Δικαστήριο,

—   Latvijoje: rajona (pilsētas) tiesa,

—   Lietuvoje: Lietuvos apeliacinis teismas,

—   Liuksemburge: tribunal d’arrondissement pirmininkaujantis teisėjas,

—   Vengrijoje: megyei bíróság székhelyén működő helyi bíróság, o Budapešte – Budai Központi Kerületi Bíróság,

—   Maltoje: Prim’ Awla tal-Qorti Ċivili arba Qorti tal-Maġistrati ta’ Għawdex fil-ġurisdizzjoni superjuri tagħha arba, sprendimo dėl išlaikymo atveju, Reġistratur tal-Qorti, prašymą pateikiant Ministru responsabbli għall-Ġustizzja,

—   Nyderlanduose: voorzieningenrechter van de rechtbank,

—   Austrijoje: Bezirksgericht,

—   Lenkijoje: sąd okręgowy,

—   Portugalijoje: Tribunal de Comarca,

—   Rumunijoje: Tribunal,

—   Slovėnijoje: okrožno sodišče,

—   Slovakijoje: okresný súd,

—   Suomijoje: käräjäoikeus/tingsrätt,

—   Švedijoje: Svea hovrätt,

—   Jungtinėje Karalystėje:

a)   Anglijoje ir Velse: High Court of Justice arba, sprendimo dėl išlaikymo atveju, Magistrate’s Court, prašymą pateikiant Secretary of State;

b)   Škotijoje: Court of Session arba, sprendimo dėl išlaikymo atveju, Sheriff Court, prašymą pateikiant Scottish Ministers,

c)   Šiaurės Airijoje: High Court of Justice arba, sprendimo dėl išlaikymo atveju, Magistrates’ Court, prašymą pateikiant Department of Justice;

d)   Gibraltare: Supreme Court of Gibraltar arba, sprendimo dėl išlaikymo atveju, Magistrate’s Court, prašymą pateikiant Attorney General of Gibraltar.

III PRIEDAS

Teismai, kuriems galima pateikti 43 straipsnio 2 dalyje nurodytus skundus, yra:

—   Belgijoje:

a)   atsakovui pateikus apeliacinį skundą– tribunal de première instance arba rechtbank van eereste aanleg, arba erstinstanzliches Gericht;

b)   ieškovui pateikus apeliacinį skundą– Cour d’appel arba hof van beroep,

—   Bulgarijoje: Апелативен съд - София,

—   Čekijoje: apeliacinis teismas per apylinkės teismą,

—   Danijoje: landsret,

—   Vokietijoje: Oberlandesgericht,

—   Estijoje: ringkonnakohus,

—   Graikijoje: Εφετείο,

—   Ispanijoje: Juzgado de Primera Instancia, priėmęs ginčijamą sprendimą, o skundą nagrinėja Audiencia Provincial,

—   Prancūzijoje:

| a) | cour d’appel dėl sprendimo paskelbti teismo sprendimą vykdytinu; |
| --- | --- |

a)

cour d’appel dėl sprendimo paskelbti teismo sprendimą vykdytinu;

| b) | tribunal de grande instance pirmininkaujantis teisėjas dėl sprendimo nepaskelbti teismo sprendimo vykdytinu, |
| --- | --- |

b)

tribunal de grande instance pirmininkaujantis teisėjas dėl sprendimo nepaskelbti teismo sprendimo vykdytinu,

—   Airijoje: High Court,

—   Italijoje: corte d’appello,

—   Kipre: Επαρχιακό Δικαστήριο arba, sprendimo dėl išlaikymo atveju, Οικογενειακό Δικαστήριο,

—   Latvijoje: Apgabaltiesa per rajona (pilsētas) tiesa,

—   Lietuvoje: Lietuvos apeliacinis teismas,

—   Liuksemburge: Cour supérieure de Justice, posėdžiaujantis kaip apeliacinis civilinių bylų teismas,

—   Vengrijoje: apylinkės teismas, veikiantis apygardos teismo teritorijoje (Budapešte – Budos centrinis apygardos teismas); apeliacinius skundus nagrinėja apygardos teismas (Budapešte – Sostinės teismas),

—   Maltoje: Qorti ta’ l-Appell pagal apeliacinių skundų pateikimo ir nagrinėjimo tvarką, nustatytą Kodiċi ta’ Organizzazzjoni u Proċedura Ċivili – Kap.12, arba, ċitazzjoni sprendimo dėl išlaikymo atveju, Prim’ Awla tal-Qorti ivili jew il-Qorti tal-Maġistrati ta’ Għawdex fil-ġurisdizzjoni superjuri tagħha’,

—   Nyderlanduose: rechtbank,

—   Austrijoje: Landesgericht, prašymą pateikiant Bezirksgericht,

—   Lenkijoje: sąd apelacyjny, prašymą pateikiant sąd okręgowy,

—   Portugalijoje: Tribunal da Relação yra kompetentingas teismas. Pagal galiojančias nacionalinės teisės nuostatas apeliaciniai skundai pareiškiami pateikiant prašymą ginčijamą sprendimą priėmusiam teismui,

—   Rumunijoje: Curte de Apel,

—   Slovėnijoje: okrožno sodišče,

—   Slovakijoje: apeliacinis teismas, prašymą pateikiant ginčijamą sprendimą priėmusiam apylinkės teismui,

—   Suomijoje: hovioikeus/hovrätt,

—   Švedijoje: Svea hovrätt,

—   Jungtinėje Karalystėje:

a)   Anglijoje ir Velse: High Court of Justice arba, sprendimo dėl išlaikymo atveju, Magistrates’ Court;

b)   Škotijoje: Court of Session arba, sprendimo dėl išlaikymo atveju, Sheriff Court;

c)   Šiaurės Airijoje: High Court of Justice arba, sprendimo dėl išlaikymo atveju, Magistrates’ Court;

d)   Gibraltare: Supreme Court of Gibraltar arba, sprendimo dėl išlaikymo atveju, Magistrate’s Court.

IV PRIEDAS

Skundai, kuriuos galima pateikti pagal 44 straipsnį, yra:

—   Belgijoje, Graikijoje, Ispanijoje, Prancūzijoje, Italijoje, Liuksemburge ir Nyderlanduose: kasacinis skundas,

—   Bulgarijoje: обжалване пред Върховния касационен съд,

—   Čekijoje: dovolání ir žaloba pro zmatečnost,

—   Danijoje: skundas højesteret, pateikiamas gavus Procesbevillingsnævnet leidimą,

—   Vokietijoje: Rechtsbeschwerde,

—   Estijoje: kassatsioonkaebus,

—   Airijoje: skundas teisės klausimu Supreme Court,

—   Kipre: skundas Aukščiausiajam Teismui,

—   Latvijoje: kasacinis skundas Augstākās tiesas Senāts per Apgabaltiesa,

—   Lietuvoje: kasacinis skundas Lietuvos Aukščiausiajam Teismui,

—   Vengrijoje: felülvizsgálati kérelem,

—   Maltoje: toliau skųsti sprendimo nebegalima jokiam teismui; sprendimo dėl išlaikymo atveju – Qorti ta’ l-Appell, laikantis kodiċi ta’ Organizzazzjoni u Procedura Ċivili - Kap.12 nustatytos apskundimo tvarkos,

—   Austrijoje: Revisionsrekurs,

—   Lenkijoje: skarga kasacyjna,

—   Portugalijoje: skundas teisės klausimu,

—   Rumunijoje: contestatie in anulare arba revizuire,

—   Slovėnijoje: skundas Vrhovno sodišče Republike Slovenije,

—   Slovakijoje: dovolanie,

—   Suomijoje: skundas korkein oikeus/högsta domstolen,

—   Švedijoje: skundas Högsta domstolen,

—   Jungtinėje Karalystėje: prašymas dėl galutinio teismo sprendimo peržiūrėjimo teisės klausimu (single further appeal on a point of law).

---

| 23.2.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 50/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 50/11

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 157/2012

2012 m. vasario 22 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2535/2001, nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 taikymo taisykles dėl pieno bei pieno produktų importo tvarkos ir tarifinių kvotų atidarymo, ir kuriuo nuo jo nukrypstama

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1), ypač į jo 144 straipsnio 1 dalį ir 148 straipsnio c punktą kartu su 4 straipsniu,

kadangi:

| (1) | Tarybos sprendimu 2011/818/ES (2) patvirtintame Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarime pasikeičiant laiškais dėl papildomų prekybos žemės ūkio produktais lengvatų, pasiektame pagal Europos ekonominės erdvės susitarimo 19 straipsnį, numatyta padidinti metinę neapmuitinamą tarifinę kvotą ir išplėsti jos taikymo sritį taip, kad ji būtų taikoma visų rūšių sūriams, kurių kilmės šalis yra Norvegija, nuo 2012 m. sausio 1 d. Šie pakeitimai turi atsispindėti Komisijos reglamento (EB) Nr. 2535/2001 (3) 5 ir 19 straipsniuose ir to reglamento I priedo H dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Tarybos sprendimu 2011/818/ES (2) patvirtintame Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarime pasikeičiant laiškais dėl papildomų prekybos žemės ūkio produktais lengvatų, pasiektame pagal Europos ekonominės erdvės susitarimo 19 straipsnį, numatyta padidinti metinę neapmuitinamą tarifinę kvotą ir išplėsti jos taikymo sritį taip, kad ji būtų taikoma visų rūšių sūriams, kurių kilmės šalis yra Norvegija, nuo 2012 m. sausio 1 d. Šie pakeitimai turi atsispindėti Komisijos reglamento (EB) Nr. 2535/2001 (3) 5 ir 19 straipsniuose ir to reglamento I priedo H dalyje;

| (2) | dabartinė kvota administruojama metų trukmės laikotarpių, kurie prasideda liepą ir baigiasi birželį, pagrindu, o padidinta kvota bus administruojama kalendorinių metų pagrindu. Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 2535/2001 6 straipsnio, kuriame numatytas laikotarpių padalijimas į dvi lygias dalis po šešis mėnesius, nustatant turimą kiekį 2012 metams reikėtų atsižvelgti į tai, kad 2 000 tonų kiekis dar 2011 m. buvo skirtas pirmajam 2012 m. pusmečiui. Todėl tai laikotarpio daliai, kuri dėl organizacinių priežasčių prasidės 2012 m. kovo 1 d., turėtų būti skirtas tik 1 600 tonų kiekis. Tačiau šiuo reglamentu neturėtų būti daroma įtaka 2 000 tonų kiekiui, kuris jau yra skirtas laikotarpiui nuo 2012 m. sausio 1 d. iki 2012 m. birželio 30 d.; |
| --- | --- |

(2)

dabartinė kvota administruojama metų trukmės laikotarpių, kurie prasideda liepą ir baigiasi birželį, pagrindu, o padidinta kvota bus administruojama kalendorinių metų pagrindu. Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 2535/2001 6 straipsnio, kuriame numatytas laikotarpių padalijimas į dvi lygias dalis po šešis mėnesius, nustatant turimą kiekį 2012 metams reikėtų atsižvelgti į tai, kad 2 000 tonų kiekis dar 2011 m. buvo skirtas pirmajam 2012 m. pusmečiui. Todėl tai laikotarpio daliai, kuri dėl organizacinių priežasčių prasidės 2012 m. kovo 1 d., turėtų būti skirtas tik 1 600 tonų kiekis. Tačiau šiuo reglamentu neturėtų būti daroma įtaka 2 000 tonų kiekiui, kuris jau yra skirtas laikotarpiui nuo 2012 m. sausio 1 d. iki 2012 m. birželio 30 d.;

| (3) | kadangi laikotarpis, per kurį buvo galima teikti importo licencijų paraiškas pirmajam 2012 m. pusmečiui, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 2535/2001 14 straipsnio 1 dalies a punkte, jau baigėsi, reikėtų suformuluoti nuostatą dėl naujo importo licencijų paraiškų teikimo laikotarpio ir nuostatą, pagal kurią, kiek tai susiję su 2012 m. kovo–birželio mėn. laikotarpio daliai skirtu 1 600 tonų kiekiu, būtų galima nukrypti nuo to straipsnio. Kad naujasis paraiškų teikimo laikotarpis galiotų ir tiems pareiškėjams, kurie dar 2011 m. lapkričio mėn. pateikė paraiškas dėl 2 000 tonų kiekio, tikslinga suformuluoti nuostatą, pagal kurią būtų galima nukrypti nuo 2006 m. rugpjūčio 31 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1301/2006, nustatančio žemės ūkio produktų importo tarifinių kvotų, kurioms taikoma importo licencijų sistema, administravimo bendrąsias taisykles (4), 6 straipsnio 1 dalies; |
| --- | --- |

(3)

kadangi laikotarpis, per kurį buvo galima teikti importo licencijų paraiškas pirmajam 2012 m. pusmečiui, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 2535/2001 14 straipsnio 1 dalies a punkte, jau baigėsi, reikėtų suformuluoti nuostatą dėl naujo importo licencijų paraiškų teikimo laikotarpio ir nuostatą, pagal kurią, kiek tai susiję su 2012 m. kovo–birželio mėn. laikotarpio daliai skirtu 1 600 tonų kiekiu, būtų galima nukrypti nuo to straipsnio. Kad naujasis paraiškų teikimo laikotarpis galiotų ir tiems pareiškėjams, kurie dar 2011 m. lapkričio mėn. pateikė paraiškas dėl 2 000 tonų kiekio, tikslinga suformuluoti nuostatą, pagal kurią būtų galima nukrypti nuo 2006 m. rugpjūčio 31 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1301/2006, nustatančio žemės ūkio produktų importo tarifinių kvotų, kurioms taikoma importo licencijų sistema, administravimo bendrąsias taisykles (4), 6 straipsnio 1 dalies;

| (4) | Reglamento (EB) Nr. 1301/2006 11 straipsnio 1 dalyje numatytas įpareigojimas pranešti importo licencijose nurodytus kiekius per du mėnesius po atitinkamų licencijų galiojimo pabaigos. Tačiau, kad būtų galima užtikrinti tinkamą administravimą, reikia, kad Komisija šią informaciją gautų anksčiau. Todėl Reglamento (EB) Nr. 2535/2001 16 straipsnyje turėtų būti numatytas atitinkamas įpareigojimas pranešti; |
| --- | --- |

(4)

Reglamento (EB) Nr. 1301/2006 11 straipsnio 1 dalyje numatytas įpareigojimas pranešti importo licencijose nurodytus kiekius per du mėnesius po atitinkamų licencijų galiojimo pabaigos. Tačiau, kad būtų galima užtikrinti tinkamą administravimą, reikia, kad Komisija šią informaciją gautų anksčiau. Todėl Reglamento (EB) Nr. 2535/2001 16 straipsnyje turėtų būti numatytas atitinkamas įpareigojimas pranešti;

| (5) | todėl Reglamentas (EB) Nr. 2535/2001 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(5)

todėl Reglamentas (EB) Nr. 2535/2001 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (6) | šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 2535/2001 keitimas

Reglamentas (EB) Nr. 2535/2001 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 5 straipsnio h punktas pakeičiamas taip:






  „h) | Tarybos sprendimu 2011/818/ES (5) patvirtinto Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarimo (toliau – Susitarimo su Norvegija) V priede numatytomis kvotomis; |
| --- | --- | --- |

1)

5 straipsnio h punktas pakeičiamas taip:

„h)

Tarybos sprendimu 2011/818/ES (5) patvirtinto Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarimo (toliau – Susitarimo su Norvegija) V priede numatytomis kvotomis;

| 2) | 16 straipsnis papildomas šia 5 dalimi:
  „5.   Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1301/2006 11 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b punkto kartu su to straipsnio antra pastraipa, valstybės narės praneša Komisijai kiekius, įskaitant nulinius duomenis, nurodytus jų išduotose importo licencijose, per 10 darbo dienų po tų licencijų išdavimo laikotarpio, nurodyto šio straipsnio 1 dalyje, pabaigos.“ |
| --- | --- |

2)

16 straipsnis papildomas šia 5 dalimi:

„5.   Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1301/2006 11 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b punkto kartu su to straipsnio antra pastraipa, valstybės narės praneša Komisijai kiekius, įskaitant nulinius duomenis, nurodytus jų išduotose importo licencijose, per 10 darbo dienų po tų licencijų išdavimo laikotarpio, nurodyto šio straipsnio 1 dalyje, pabaigos.“

| 3) | 19 straipsnio 1 dalies g punktas pakeičiamas taip:






  „g) | Susitarimo su Norvegija 9 punkte nurodytomis taisyklėmis;“ |
| --- | --- | --- |

3)

19 straipsnio 1 dalies g punktas pakeičiamas taip:

„g)

Susitarimo su Norvegija 9 punkte nurodytomis taisyklėmis;“

| 4) | I priedo H dalis pakeičiama šio reglamento priedo tekstu. |
| --- | --- |

4)

I priedo H dalis pakeičiama šio reglamento priedo tekstu.

2 straipsnis

Nukrypimas nuo reglamentų (EB) Nr. 2535/2001 ir (EB) Nr. 1301/2006

1.   Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 2535/2001 14 straipsnio 1 dalies a punkto ir Reglamento (EB) Nr. 1301/2006 6 straipsnio 1 dalies, dėl kvotos laikotarpiui nuo 2012 m. kovo 1 d. iki birželio 30 d., susijusios su 1 600 tonų kiekiu, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 2535/2001 I priedo H dalyje su pakeitimais, padarytais šiuo reglamentu, importo licencijų paraiškas galima teikti 2012 m. kovo 1–10 d.

Mažiausias tokiose paraiškose nurodomas kiekis – 10 tonų.

2.   Pagal 1 dalį išduotos importo licencijos galioja iki 2012 m. birželio 30 d.

3 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2012 m. kovo 1 d.

Tačiau šiuo reglamentu nedaroma įtaka 2 000 tonų kiekiui, kuris jau skirtas laikotarpiui nuo 2012 m. sausio 1 d. iki 2012 m. birželio 30 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2012 m. vasario 22 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 327, 2011 12 9, p. 1.

2

(3)  OL L 341, 2001 12 11, p. 29.

3

(4)  OL L 238, 2006 9 1, p. 13.

4

(5)  OL L 327, 2011 12 9, p. 1.“

5

---

PRIEDAS

„I. H

TARIFINĖS KVOTOS PAGAL SUSITARIMO SU NORVEGIJA I PRIEDĄ

Sausio–gruodžio mėn. laikotarpio kvota

| Kvotos numeris | Kombinuotosios nomenklatūros kodas | Aprašymas | Muitas | Kvota nuo 2012 m. kovo 1 d. iki birželio 30 d.
  (tonomis) | Kvota nuo 2012 m. liepos 1 d. iki gruodžio 31 d.
  (tonomis) | Kvota nuo 2013 m. sausio 1 d.
  (tonomis) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| metų | šešių mėnesių |
| 09.4179 | 0406 | Sūriai ir varškė | netaikomas | 1 600 | 3 600 | 7 200 | 3 600“ |

Kvotos numeris

Kombinuotosios nomenklatūros kodas

Aprašymas

Muitas

Kvota nuo 2012 m. kovo 1 d. iki birželio 30 d.

(tonomis)

Kvota nuo 2012 m. liepos 1 d. iki gruodžio 31 d.

(tonomis)

Kvota nuo 2013 m. sausio 1 d.

(tonomis)

metų

šešių mėnesių

09.4179

0406

Sūriai ir varškė

netaikomas

1 600

3 600

7 200

3 600“

---

| 23.2.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 50/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 50/14

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 158/2012

2012 m. vasario 22 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2012 m. vasario 22 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | IL | 107,2 |
| JO | 78,3 |
| MA | 83,6 |
| TN | 77,6 |
| TR | 125,6 |
| ZZ | 94,5 |
| 0707 00 05 | JO | 134,1 |
| MA | 94,2 |
| TR | 169,2 |
| ZZ | 132,5 |
| 0709 93 10 | MA | 63,8 |
| TR | 159,6 |
| ZZ | 111,7 |
| 0805 10 20 | EG | 47,8 |
| IL | 70,4 |
| MA | 50,5 |
| TN | 56,1 |
| TR | 74,1 |
| ZZ | 59,8 |
| 0805 20 10 | IL | 137,1 |
| MA | 89,6 |
| ZZ | 113,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | EG | 83,5 |
| IL | 120,2 |
| MA | 97,2 |
| TR | 69,2 |
| ZZ | 92,5 |
| 0805 50 10 | EG | 74,4 |
| TR | 51,2 |
| ZZ | 62,8 |
| 0808 10 80 | CA | 136,5 |
| CL | 98,4 |
| CN | 98,3 |
| MK | 29,3 |
| US | 149,9 |
| ZZ | 102,5 |
| 0808 30 90 | AR | 108,8 |
| CL | 120,5 |
| CN | 56,7 |
| US | 127,1 |
| ZA | 87,3 |
| ZZ | 100,1 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

IL

107,2

JO

78,3

MA

83,6

TN

77,6

TR

125,6

ZZ

94,5

0707 00 05

JO

134,1

MA

94,2

TR

169,2

ZZ

132,5

0709 93 10

MA

63,8

TR

159,6

ZZ

111,7

0805 10 20

EG

47,8

IL

70,4

MA

50,5

TN

56,1

TR

74,1

ZZ

59,8

0805 20 10

IL

137,1

MA

89,6

ZZ

113,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

EG

83,5

IL

120,2

MA

97,2

TR

69,2

ZZ

92,5

0805 50 10

EG

74,4

TR

51,2

ZZ

62,8

0808 10 80

CA

136,5

CL

98,4

CN

98,3

MK

29,3

US

149,9

ZZ

102,5

0808 30 90

AR

108,8

CL

120,5

CN

56,7

US

127,1

ZA

87,3

ZZ

100,1

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 23.2.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 50/16 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 50/16

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 159/2012

2012 m. vasario 22 d.

kuriuo iš dalies keičiamos Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 971/2011 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2011–2012 prekybos metais

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2006 m. birželio 30 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 951/2006, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 318/2006 įgyvendinimo taisykles dėl prekybos su trečiosiomis šalimis cukraus sektoriuje (2), ypač į jo 36 straipsnio 2 dalies antros pastraipos antrąjį sakinį,

kadangi:

| (1) | tipinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2011–2012 prekybos metams buvo nustatyti Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 971/2011 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 142/2012 (4); |
| --- | --- |

(1)

tipinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2011–2012 prekybos metams buvo nustatyti Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 971/2011 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 142/2012 (4);

| (2) | šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 36 straipsnį; |
| --- | --- |

(2)

šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 36 straipsnį;

| (3) | siekiant užtikrinti, kad ši priemonė būtų taikoma kuo greičiau po atnaujintų duomenų pateikimo, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo dieną, |
| --- | --- |

(3)

siekiant užtikrinti, kad ši priemonė būtų taikoma kuo greičiau po atnaujintų duomenų pateikimo, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 951/2006 36 straipsnyje išvardytiems produktams taikomos tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2011–2012 prekybos metams, numatyti Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 971/2011, yra iš dalies pakeičiami ir nurodomi šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2012 m. vasario 22 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 178, 2006 7 1, p. 24.

2

(3)  OL L 254, 2011 9 30, p. 12.

3

(4)  OL L 47, 2012 2 18, p. 22.

4

---

PRIEDAS

Iš dalies pakeisti baltojo cukraus, žaliavinio cukraus ir produktų, kurių KN kodas yra 1702 90 95, tipinių kainų ir papildomų importo muitų dydžiai, taikomi nuo 2012 m. vasario 23 d.

| (EUR) |
| --- |
| KN kodas | Tipinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto | Papildomas muitas už 100 kg neto atitinkamo produkto |
| 1701 12 10 (1) | 44,16 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 44,16 | 1,36 |
| 1701 13 10 (1) | 44,16 | 0,00 |
| 1701 13 90 (1) | 44,16 | 1,66 |
| 1701 14 10 (1) | 44,16 | 0,00 |
| 1701 14 90 (1) | 44,16 | 1,66 |
| 1701 91 00 (2) | 48,40 | 2,95 |
| 1701 99 10 (2) | 48,40 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 48,40 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,48 | 0,23 |

(EUR)

KN kodas

Tipinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto

Papildomas muitas už 100 kg neto atitinkamo produkto

1701 12 10 (1)

44,16

0,00

1701 12 90 (1)

44,16

1,36

1701 13 10 (1)

44,16

0,00

1701 13 90 (1)

44,16

1,66

1701 14 10 (1)

44,16

0,00

1701 14 90 (1)

44,16

1,66

1701 91 00 (2)

48,40

2,95

1701 99 10 (2)

48,40

0,00

1701 99 90 (2)

48,40

0,00

1702 90 95 (3)

0,48

0,23

---

(1)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo III dalyje.

(2)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo II dalyje.

(3)  Nustatoma už kiekvieną proc. sacharozės kiekio.

---

DIREKTYVOS

| 23.2.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 50/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 50/18

---

KOMISIJOS DIREKTYVA 2012/4/ES

2012 m. vasario 22 d.

kuria iš dalies keičiama Direktyva 2008/43/EB, nustatanti civiliniam naudojimui skirtų sprogmenų atpažinties ir susekamumo sistemą pagal Tarybos direktyvą 93/15/EEB

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1993 m. balandžio 5 d. Tarybos direktyvą 93/15/EEB dėl civiliniam naudojimui skirtų sprogmenų pateikimo į rinką ir jos priežiūros nuostatų suderinimo (1), ypač į jos 14 straipsnio antros pastraipos antrą sakinį,

kadangi:

| (1) | sprogdiklius, įskaitant padegamąsias virvutes ir kapsulinius degtuvus, reglamentuoja Direktyva 93/15/EEB, bet jie naudojami daugiau pirotechniniais, o ne sprogdinimo tikslais. Netinkamo jų naudojimo poveikis gali būti panašus į mažai rizikos keliančių pirotechninių gaminių netinkamo naudojimo poveikį, todėl jis yra žymiai silpnesnis palyginti su kitų tipų sprogmenimis. Vadovaujantis proporcingumo principu, sprogdikliai, įskaitant padegamąsias virvutes ir kapsulinius degtuvus, neturėtų būti įtraukti į civiliniam naudojimui skirtų sprogmenų atpažinties ir susekamumo sistemą; |
| --- | --- |

(1)

sprogdiklius, įskaitant padegamąsias virvutes ir kapsulinius degtuvus, reglamentuoja Direktyva 93/15/EEB, bet jie naudojami daugiau pirotechniniais, o ne sprogdinimo tikslais. Netinkamo jų naudojimo poveikis gali būti panašus į mažai rizikos keliančių pirotechninių gaminių netinkamo naudojimo poveikį, todėl jis yra žymiai silpnesnis palyginti su kitų tipų sprogmenimis. Vadovaujantis proporcingumo principu, sprogdikliai, įskaitant padegamąsias virvutes ir kapsulinius degtuvus, neturėtų būti įtraukti į civiliniam naudojimui skirtų sprogmenų atpažinties ir susekamumo sistemą;

| (2) | kompiuterinė sistema, reikalinga civiliniam naudojimui skirtų sprogmenų atpažinties ir susekamumo sistemai įdiegti, kuriama ilgiau nei buvo numatyta pradžioje. Būtina vėliau pradėti taikyti Komisijos direktyvą 2008/43/EB (2), kad sprogmenų pramonei būtų suteikta papildomo laiko, reikalingo visiškai sukurti, išbandyti, patvirtinti elektronines sistemas, kurios reikalingos Direktyvai 2008/43/EB įgyvendinti, ir taip padidinti jų saugumą. Siekiant šio tikslo gamintojų ir importuotojų prievolė ženklinti sprogmenis turėtų būti pradėta taikyti vieneriais metais vėliau – nuo 2013 m. balandžio 5 d. Papildomas laikas būtinas tam, kad visi tiekimo grandinės dalyviai įdiegtų reikiamas elektronines atsekamumo sistemas. Be to, anksčiau pagaminti sprogmenys, kurie neturėjo būti paženklinti pagal Direktyvą 2008/43/EB ir kurių galiojimo laikas ilgesnis, dar nebus perėję tiekimo grandinės, o bendrovių prievolė išlaikyti skirtingų rūšių registravimo sistemas yra nepraktiška. Todėl prievolė rinkti ir registruoti duomenis turėtų būti pradėta taikyti trejais metais vėliau – nuo 2015 m. balandžio 5 d.; |
| --- | --- |

(2)

kompiuterinė sistema, reikalinga civiliniam naudojimui skirtų sprogmenų atpažinties ir susekamumo sistemai įdiegti, kuriama ilgiau nei buvo numatyta pradžioje. Būtina vėliau pradėti taikyti Komisijos direktyvą 2008/43/EB (2), kad sprogmenų pramonei būtų suteikta papildomo laiko, reikalingo visiškai sukurti, išbandyti, patvirtinti elektronines sistemas, kurios reikalingos Direktyvai 2008/43/EB įgyvendinti, ir taip padidinti jų saugumą. Siekiant šio tikslo gamintojų ir importuotojų prievolė ženklinti sprogmenis turėtų būti pradėta taikyti vieneriais metais vėliau – nuo 2013 m. balandžio 5 d. Papildomas laikas būtinas tam, kad visi tiekimo grandinės dalyviai įdiegtų reikiamas elektronines atsekamumo sistemas. Be to, anksčiau pagaminti sprogmenys, kurie neturėjo būti paženklinti pagal Direktyvą 2008/43/EB ir kurių galiojimo laikas ilgesnis, dar nebus perėję tiekimo grandinės, o bendrovių prievolė išlaikyti skirtingų rūšių registravimo sistemas yra nepraktiška. Todėl prievolė rinkti ir registruoti duomenis turėtų būti pradėta taikyti trejais metais vėliau – nuo 2015 m. balandžio 5 d.;

| (3) | kai kurie gaminiai yra per maži, kad ant jų būtų galima nurodyti gamybos vietos kodą ir elektroniškai nuskaitomą informaciją. Dėl kai kurių kitų gaminių formos ar konstrukcijos ant jų techniškai neįmanoma nurodyti unikalių atpažinties žymenų. Šiais atvejais reikiami atpažinties žymenys turėtų būti nurodomi ant kiekvienos mažiausios pakuotės. Ateityje dėl techninės pažangos gali būti įmanoma ant tokių gaminių pritvirtinti gamybos vietos kodą ir elektroniškai nuskaitomą informaciją. Todėl Komisija turėtų iki 2020 m. atlikti tyrimą, kuriuo būtų įvertinta, ar reikiama informacija gali būti nurodyta ant pačių gaminių; |
| --- | --- |

(3)

kai kurie gaminiai yra per maži, kad ant jų būtų galima nurodyti gamybos vietos kodą ir elektroniškai nuskaitomą informaciją. Dėl kai kurių kitų gaminių formos ar konstrukcijos ant jų techniškai neįmanoma nurodyti unikalių atpažinties žymenų. Šiais atvejais reikiami atpažinties žymenys turėtų būti nurodomi ant kiekvienos mažiausios pakuotės. Ateityje dėl techninės pažangos gali būti įmanoma ant tokių gaminių pritvirtinti gamybos vietos kodą ir elektroniškai nuskaitomą informaciją. Todėl Komisija turėtų iki 2020 m. atlikti tyrimą, kuriuo būtų įvertinta, ar reikiama informacija gali būti nurodyta ant pačių gaminių;

| (4) | todėl Direktyva 2008/43/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista; |
| --- | --- |

(4)

todėl Direktyva 2008/43/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista;

| (5) | šioje direktyvoje nustatytos priemonės atitinka Direktyvos 93/15/EB 13 straipsnio 1 dalimi įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

šioje direktyvoje nustatytos priemonės atitinka Direktyvos 93/15/EB 13 straipsnio 1 dalimi įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyva 2008/43/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 2 straipsnis papildomas šiais d, e ir f punktais:






  „d) | sprogdikliams, kurie yra virveliniai nedetonuojamieji uždegimo įtaisai; |
| --- | --- | --- |

1)

2 straipsnis papildomas šiais d, e ir f punktais:

„d)

sprogdikliams, kurie yra virveliniai nedetonuojamieji uždegimo įtaisai;

| e) | padegamosioms virvutėms, kurių šerdį sudaro smulkiagrūdžiai juodi milteliai, apsupti minkštu audiniu su vienu arba keliais apsauginiais išoriniais sluoksniais, ir kurios po uždegimo dega iš anksto nustatytu greičiu nesukeldamos išorinio sprogstamojo poveikio; |
| --- | --- |

e)

padegamosioms virvutėms, kurių šerdį sudaro smulkiagrūdžiai juodi milteliai, apsupti minkštu audiniu su vienu arba keliais apsauginiais išoriniais sluoksniais, ir kurios po uždegimo dega iš anksto nustatytu greičiu nesukeldamos išorinio sprogstamojo poveikio;

| f) | kapsuliniams degtuvams, kuriuos sudaro metalinė arba plastikinė kapsulė, kurioje yra mažas kiekis nuo smūgio lengvai užsidegančio pirminės sprogstamosios medžiagos mišinio, ir kurie atlieka uždegimo elementų funkciją šaulių ginklų šoviniuose arba šaunamųjų užtaisų padegamosiose kapsulėse.“ |
| --- | --- |

f)

kapsuliniams degtuvams, kuriuos sudaro metalinė arba plastikinė kapsulė, kurioje yra mažas kiekis nuo smūgio lengvai užsidegančio pirminės sprogstamosios medžiagos mišinio, ir kurie atlieka uždegimo elementų funkciją šaulių ginklų šoviniuose arba šaunamųjų užtaisų padegamosiose kapsulėse.“

| 2) | 7 straipsnis pakeičiamas taip:
  „7 straipsnis
  Detonatoriai
  Detonatorių unikalus atpažinties žymuo yra ant detonatoriaus apvalkalo pritvirtinama lipni etiketė arba tiesiogiai žymimas spaudmuo ar įspaudas. Ant kiekvienos detonatorių dėžės pritvirtinama atitinkama etiketė.
  Be to, įmonės gali kiekvieną detonatorių ženklinti pasyvia inertiška elektronine žymena ir atitinkama žymena ženklinti kiekvieną detonatorių dėžę.“ |
| --- | --- |

2)

7 straipsnis pakeičiamas taip:

„7 straipsnis

Detonatoriai

Detonatorių unikalus atpažinties žymuo yra ant detonatoriaus apvalkalo pritvirtinama lipni etiketė arba tiesiogiai žymimas spaudmuo ar įspaudas. Ant kiekvienos detonatorių dėžės pritvirtinama atitinkama etiketė.

Be to, įmonės gali kiekvieną detonatorių ženklinti pasyvia inertiška elektronine žymena ir atitinkama žymena ženklinti kiekvieną detonatorių dėžę.“

| 3) | 9 ir 10 straipsniai pakeičiami taip:
  „9 straipsnis
  Degtuvai ir stiprintuvai
  Degtuvų, išskyrus paminėtuosius 2 straipsnyje, ir stiprintuvų unikalus atpažinties žymuo yra ant tokių degtuvų ir stiprintuvų pritvirtinama lipni etiketė arba tiesiogiai žymimas spaudmuo. Ant kiekvienos tokių degtuvų ir stiprintuvų dėžės pritvirtinama atitinkama etiketė.
  Be to, įmonės gali kiekvieną tokį degtuvą ir stiprintuvą ženklinti pasyvia inertiška elektronine žymena ir atitinkama žymena ženklinti kiekvieną tokių degtuvų ir stiprintuvų dėžę.
  10 straipsnis
  Detonuojamoji virvutė
  Detonuojamųjų virvučių unikalus atpažinties žymuo yra ant ritės pritvirtinama lipni etiketė arba tiesiogiai ant jos žymimas spaudmuo. Unikalus atpažinties žymuo žymimas kas penkis metrus arba ant detonuojamosios virvutės išorinio apvalkalo, arba ant ekstruzijos būdu pagaminto vidinio plastikinio sluoksnio, esančio iškart po detonuojamosios virvutės išoriniu pluoštiniu sluoksniu. Ant kiekvienos detonuojamosios virvutės dėžės pritvirtinama atitinkama etiketė.
  Be to, įmonės gali naudoti virvutės viduje pritvirtinamą pasyvią inertišką elektroninę žymeną ir atitinkama žymena ženklinti kiekvieną virvutės dėžę.“ |
| --- | --- |

3)

9 ir 10 straipsniai pakeičiami taip:

„9 straipsnis

Degtuvai ir stiprintuvai

Degtuvų, išskyrus paminėtuosius 2 straipsnyje, ir stiprintuvų unikalus atpažinties žymuo yra ant tokių degtuvų ir stiprintuvų pritvirtinama lipni etiketė arba tiesiogiai žymimas spaudmuo. Ant kiekvienos tokių degtuvų ir stiprintuvų dėžės pritvirtinama atitinkama etiketė.

Be to, įmonės gali kiekvieną tokį degtuvą ir stiprintuvą ženklinti pasyvia inertiška elektronine žymena ir atitinkama žymena ženklinti kiekvieną tokių degtuvų ir stiprintuvų dėžę.

10 straipsnis

Detonuojamoji virvutė

Detonuojamųjų virvučių unikalus atpažinties žymuo yra ant ritės pritvirtinama lipni etiketė arba tiesiogiai ant jos žymimas spaudmuo. Unikalus atpažinties žymuo žymimas kas penkis metrus arba ant detonuojamosios virvutės išorinio apvalkalo, arba ant ekstruzijos būdu pagaminto vidinio plastikinio sluoksnio, esančio iškart po detonuojamosios virvutės išoriniu pluoštiniu sluoksniu. Ant kiekvienos detonuojamosios virvutės dėžės pritvirtinama atitinkama etiketė.

Be to, įmonės gali naudoti virvutės viduje pritvirtinamą pasyvią inertišką elektroninę žymeną ir atitinkama žymena ženklinti kiekvieną virvutės dėžę.“

| 4) | 15 straipsnio 1 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:
  „Šias nuostatas jos taiko nuo 2013 m. balandžio 5 d. Tačiau nuo 2015 m. balandžio 5 d. jos taiko nuostatas, būtinas, kad būtų laikomasi 3 straipsnio 6 dalies bei 13 ir 14 straipsnių.“ |
| --- | --- |

4)

15 straipsnio 1 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„Šias nuostatas jos taiko nuo 2013 m. balandžio 5 d. Tačiau nuo 2015 m. balandžio 5 d. jos taiko nuostatas, būtinas, kad būtų laikomasi 3 straipsnio 6 dalies bei 13 ir 14 straipsnių.“

| 5) | Įterpiamas 15a straipsnis:
  „15a straipsnis
  Iki 2020 m. gruodžio 31 d. Komisija atlieka tyrimą, kuriuo būtų įvertinta, ar dėl techninės pažangos galima panaikinti priedo 3 punkte nustatytas išimtis.“ |
| --- | --- |

5)

Įterpiamas 15a straipsnis:

„15a straipsnis

Iki 2020 m. gruodžio 31 d. Komisija atlieka tyrimą, kuriuo būtų įvertinta, ar dėl techninės pažangos galima panaikinti priedo 3 punkte nustatytas išimtis.“

| 6) | Priedo 3 punktas papildomas šiomis pastraipomis:
  „Jeigu gaminiai yra per maži, kad ant jų būtų galima nurodyti 1 punkto b papunkčio i ir ii dalyse bei 2 punkte paminėtą informaciją, arba jeigu dėl jų formos ar konstrukcijos ant jų techniškai neįmanoma nurodyti unikalių atpažinties žymenų, unikalus atpažinties žymuo nurodomas ant mažiausios pakuotės.
  Kiekviena mažiausia pakuotė užplombuojama.
  Kiekvienas detonatorius ar stiprintuvas, kuriam taikoma antroje pastraipoje nustatyta išimtis, ženklinamas nenutrinamu žymeniu taip, kad jame būtų pateikta aiškiai įskaitoma 1 punkto b papunkčio i ir ii dalyse minima informacija. Esamas detonatorių ir stiprintuvų skaičius nurodomas ant mažiausios pakuotės.
  Kiekvienos detonuojamosios virvutės, kuriai taikoma antroje pastraipoje nustatyta išimtis, ritė arba apvija ir, jeigu taikoma, mažiausia pakuotė ženklinama unikaliu atpažinties žymeniu.“ |
| --- | --- |

6)

Priedo 3 punktas papildomas šiomis pastraipomis:

„Jeigu gaminiai yra per maži, kad ant jų būtų galima nurodyti 1 punkto b papunkčio i ir ii dalyse bei 2 punkte paminėtą informaciją, arba jeigu dėl jų formos ar konstrukcijos ant jų techniškai neįmanoma nurodyti unikalių atpažinties žymenų, unikalus atpažinties žymuo nurodomas ant mažiausios pakuotės.

Kiekviena mažiausia pakuotė užplombuojama.

Kiekvienas detonatorius ar stiprintuvas, kuriam taikoma antroje pastraipoje nustatyta išimtis, ženklinamas nenutrinamu žymeniu taip, kad jame būtų pateikta aiškiai įskaitoma 1 punkto b papunkčio i ir ii dalyse minima informacija. Esamas detonatorių ir stiprintuvų skaičius nurodomas ant mažiausios pakuotės.

Kiekvienos detonuojamosios virvutės, kuriai taikoma antroje pastraipoje nustatyta išimtis, ritė arba apvija ir, jeigu taikoma, mažiausia pakuotė ženklinama unikaliu atpažinties žymeniu.“

2 straipsnis

1.   Valstybės narės ne vėliau kaip 2012 m. balandžio 4 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą bei tų nuostatų ir šios direktyvos atitikties lentelę.

Tas nuostatas jos taiko nuo 2013 m. balandžio 5 d.

Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

3 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

4 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2012 m. vasario 22 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 121, 1993 5 15, p. 20.

1

(2)  OL L 94, 2008 4 5, p. 8.

2

---

SPRENDIMAI

| 23.2.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 50/21 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 50/21

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2011 m. balandžio 20 d.

dėl valstybės pagalbos C 19/09 (ex N 64/09), kurią Danija ketina teikti „TV2 Danmark A/S“ restruktūrizuoti

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 2614)

(Tekstas autentiškas tik danų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2012/109/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (1), ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas (2) ir atsižvelgdama į tas pastabas,

kadangi:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | 2008 m. rugpjūčio 4 d. Komisija pranešė Danijai apie savo sprendimą nereikšti prieštaravimų dėl sanavimo pagalbos, kurią ketinta teikti „TV2 Danmark A/S“ kaip 1 000 mln. DKK kreditą (toliau – sprendimas dėl sanavimo pagalbos) (3). Tame sprendime padaryta išvada, kad planuota pagalba yra suderinama su EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktu, dabartiniu Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies c punktu, ir ypač su taisyklėmis, išdėstytomis Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (4) (toliau - Gairės). |
| --- | --- |

(1)

2008 m. rugpjūčio 4 d. Komisija pranešė Danijai apie savo sprendimą nereikšti prieštaravimų dėl sanavimo pagalbos, kurią ketinta teikti „TV2 Danmark A/S“ kaip 1 000 mln. DKK kreditą (toliau – sprendimas dėl sanavimo pagalbos) (3). Tame sprendime padaryta išvada, kad planuota pagalba yra suderinama su EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktu, dabartiniu Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies c punktu, ir ypač su taisyklėmis, išdėstytomis Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (4) (toliau - Gairės).

| (2) | Pagal sprendimą dėl sanavimo pagalbos ir Gaires per šešis mėnesius nuo leidimo teikti sanavimo pagalbą, t. y. ne vėliau kaip iki 2009 m. vasario 4 d., Komisijai turėjo būti pateiktas restruktūrizavimo ar likvidavimo planas arba įrodymas, kad paskola visiškai grąžinta. |
| --- | --- |

(2)

Pagal sprendimą dėl sanavimo pagalbos ir Gaires per šešis mėnesius nuo leidimo teikti sanavimo pagalbą, t. y. ne vėliau kaip iki 2009 m. vasario 4 d., Komisijai turėjo būti pateiktas restruktūrizavimo ar likvidavimo planas arba įrodymas, kad paskola visiškai grąžinta.

| (3) | 2009 m. vasario 4 d. Danija, remdamasi EB sutarties 88 straipsnio 3 dalimi, dabar – SESV 108 straipsnio 3 dalimi, Komisijai pranešė apie „TV2 Danmark A/S“ restruktūrizavimo planą. |
| --- | --- |

(3)

2009 m. vasario 4 d. Danija, remdamasi EB sutarties 88 straipsnio 3 dalimi, dabar – SESV 108 straipsnio 3 dalimi, Komisijai pranešė apie „TV2 Danmark A/S“ restruktūrizavimo planą.

| (4) | 2009 m. liepos 2 d. raštu Komisija informavo Daniją, kad dėl pagalbos nusprendė inicijuoti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje, dabar - SESV 108 straipsnio 2 dalyje, nustatytą procedūrą. |
| --- | --- |

(4)

2009 m. liepos 2 d. raštu Komisija informavo Daniją, kad dėl pagalbos nusprendė inicijuoti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje, dabar - SESV 108 straipsnio 2 dalyje, nustatytą procedūrą.

| (5) | Komisijos sprendimas inicijuoti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (5). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas. |
| --- | --- |

(5)

Komisijos sprendimas inicijuoti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (5). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas.

| (6) | Komisija gavo šių suinteresuotųjų šalių pastabas:







  — | 2009 10 1 | TDC a. s. ir „You see“ |
| --- | --- | --- | --- |
| — | 2009 10 1 | „Canal Digital Danmark“ |
| — | 2009 10 1 | „MTV Networks“ |
| — | 2009 10 2 | „Niels Jorgen Langkilde“ |
| — | 2009 10 2 | „Boxer TV“ |
| — | 2009 10 2 | „Discovery Networks Nordic“ |
| — | 2009 10 2 | „TV2 Danmark“ (pagalbos gavėjas) |
| — | 2009 10 2 | „MTG Viasat“ (ji 2009 m. spalio 15 d. rašte pateikė papildomus priedus) |
| — | 2009 10 2 | Danijos kabelinės televizijos asociacijos |
| — | 2009 10 2 | „SBS Broadcasting Networks Ltd“ ir „SBS TV A/S“ |
| — | 2009 10 7 | „Telia Stofa A/S“ |

(6)

Komisija gavo šių suinteresuotųjų šalių pastabas:

—

2009 10 1

TDC a. s. ir „You see“

—

2009 10 1

„Canal Digital Danmark“

—

2009 10 1

„MTV Networks“

—

2009 10 2

„Niels Jorgen Langkilde“

—

2009 10 2

„Boxer TV“

—

2009 10 2

„Discovery Networks Nordic“

—

2009 10 2

„TV2 Danmark“ (pagalbos gavėjas)

—

2009 10 2

„MTG Viasat“ (ji 2009 m. spalio 15 d. rašte pateikė papildomus priedus)

—

2009 10 2

Danijos kabelinės televizijos asociacijos

—

2009 10 2

„SBS Broadcasting Networks Ltd“ ir „SBS TV A/S“

—

2009 10 7

„Telia Stofa A/S“

| (7) | 2009 m. spalio 27 d. ji jas perdavė Danijai. 2009 m. lapkričio 30 d. Danijai perduotos pavėluotai pateiktos „Telia Stofa“ pastabos. Danijai suteikta galimybė atsakyti, jos pastabos gautos dviejuose raštuose, kuriuose aptarti įvairūs trečiųjų šalių pastabų aspektai: 2010 m. sausio 29 d. Danijos Vyriausybės rašte, kuris buvo pateiktas per Nuolatinę atstovybę ir užregistruotas 2010 m. vasario 23 d., ir 2010 m. kovo 29 d. rašte, kuris buvo užregistruotas 2010 m. kovo 30 d. (paskutinio rašto priedai užregistruoti 2010 m. balandžio 14 d.). 2010 m. birželio 8 d. Danijos Vyriausybė pateikė papildomą informaciją apie naujo 2011-2014 m. žiniasklaidos politikos susitarimo priėmimą. |
| --- | --- |

(7)

2009 m. spalio 27 d. ji jas perdavė Danijai. 2009 m. lapkričio 30 d. Danijai perduotos pavėluotai pateiktos „Telia Stofa“ pastabos. Danijai suteikta galimybė atsakyti, jos pastabos gautos dviejuose raštuose, kuriuose aptarti įvairūs trečiųjų šalių pastabų aspektai: 2010 m. sausio 29 d. Danijos Vyriausybės rašte, kuris buvo pateiktas per Nuolatinę atstovybę ir užregistruotas 2010 m. vasario 23 d., ir 2010 m. kovo 29 d. rašte, kuris buvo užregistruotas 2010 m. kovo 30 d. (paskutinio rašto priedai užregistruoti 2010 m. balandžio 14 d.). 2010 m. birželio 8 d. Danijos Vyriausybė pateikė papildomą informaciją apie naujo 2011-2014 m. žiniasklaidos politikos susitarimo priėmimą.

| (8) | 2010 m. birželio 9 d.„TV2 Danmark A/S“ pateikė informacinį memorandumą apie „TV2“ transliacijos tinklo pardavimą. |
| --- | --- |

(8)

2010 m. birželio 9 d.„TV2 Danmark A/S“ pateikė informacinį memorandumą apie „TV2“ transliacijos tinklo pardavimą.

| (9) | 2010 m. birželio 8 d. Komisija susitiko su pagalbos gavėja „TV2 Danmark A/S“. Po šio susitikimo 2010 m. birželio 30 d. Komisija išsiuntė Danijai klausimus, į kuriuos Danija atsakė 2010 m. liepos 9 d. |
| --- | --- |

(9)

2010 m. birželio 8 d. Komisija susitiko su pagalbos gavėja „TV2 Danmark A/S“. Po šio susitikimo 2010 m. birželio 30 d. Komisija išsiuntė Danijai klausimus, į kuriuos Danija atsakė 2010 m. liepos 9 d.

| (10) | 2010 m. gegužės 26 d. elektroniniu raštu ir raštais, kurie užregistruoti 2010 m. birželio 1 d. ir liepos 6 d., „Viasat“ pateikė papildomą informaciją. |
| --- | --- |

(10)

2010 m. gegužės 26 d. elektroniniu raštu ir raštais, kurie užregistruoti 2010 m. birželio 1 d. ir liepos 6 d., „Viasat“ pateikė papildomą informaciją.

| (11) | Į Komisijos 2010 m. liepos 23 ir 28 d. klausimus Danija atsakė 2010 m. rugpjūčio 17 d.2010 m. rugsėjo 4 d. Komisija susitiko su Danija, po šio susitikimo Danija 2010 m. spalio 15 d. pateikė papildomas pastabas. |
| --- | --- |

(11)

Į Komisijos 2010 m. liepos 23 ir 28 d. klausimus Danija atsakė 2010 m. rugpjūčio 17 d.2010 m. rugsėjo 4 d. Komisija susitiko su Danija, po šio susitikimo Danija 2010 m. spalio 15 d. pateikė papildomas pastabas.

| (12) | 2010 m. gruodžio 22 d.„Viasat“, o 2011 m. vasario 7 d. SBS Komisijai pateikė daugiau informacijos. |
| --- | --- |

(12)

2010 m. gruodžio 22 d.„Viasat“, o 2011 m. vasario 7 d. SBS Komisijai pateikė daugiau informacijos.

| (13) | 2011 m. sausio 14 d. Komisija išsiuntė Danijai prašymą pateikti informaciją, Danija į jį atsakė 2011 m. vasario 3 d.2011 m. sausio 28 d. rašte Danija paprašė surengti dar vieną susitikimą. Šis susitikimas įvyko 2011 m. vasario 7 d.2011 m. vasario 24 d. pateikta papildoma informacija. |
| --- | --- |

(13)

2011 m. sausio 14 d. Komisija išsiuntė Danijai prašymą pateikti informaciją, Danija į jį atsakė 2011 m. vasario 3 d.2011 m. sausio 28 d. rašte Danija paprašė surengti dar vieną susitikimą. Šis susitikimas įvyko 2011 m. vasario 7 d.2011 m. vasario 24 d. pateikta papildoma informacija.

| (14) | 2011 m. kovo 4 d. Danijos valdžios institucijų prašymu įvyko dar vienas susitikimas. 2011 m. kovo 11, 17, 18 d. ir balandžio 6 ir 14 d. gautuose raštuose Danija pateikė daugiau informacijos. 2011 m. kovo 11 d. rašte Danija informavo Komisiją, kad kai kurios restruktūrizavimo plano dalys („TV1 Alene“ kortelė, paaiškinta toliau) nebus įgyvendintos. 2011 m. kovo 17, 18 d. ir balandžio 6 ir 14 d. Danija, atsižvelgdama į šį pakeitimą, pateikė iš dalies pakeistus finansinius duomenis. |
| --- | --- |

(14)

2011 m. kovo 4 d. Danijos valdžios institucijų prašymu įvyko dar vienas susitikimas. 2011 m. kovo 11, 17, 18 d. ir balandžio 6 ir 14 d. gautuose raštuose Danija pateikė daugiau informacijos. 2011 m. kovo 11 d. rašte Danija informavo Komisiją, kad kai kurios restruktūrizavimo plano dalys („TV1 Alene“ kortelė, paaiškinta toliau) nebus įgyvendintos. 2011 m. kovo 17, 18 d. ir balandžio 6 ir 14 d. Danija, atsižvelgdama į šį pakeitimą, pateikė iš dalies pakeistus finansinius duomenis.

| (15) | Reikėtų dar pažymėti, kad 2009 m. kovo 24 d.„Viasat Broadcasting UK Ltd“ Europos Bendrijų Pirmosios instancijos teismui (dabartiniam Bendrajam Teismui) pateikė prašymą dėl sprendimo dėl sanavimo pagalbos panaikinimo (6). 2009 m. gegužės 15 d.„Viasat Broadcasting UK Ltd“ taip pat paprašė, kad Komisija inicijuotų procedūrą pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį ir sprendimas dėl sanavimo pagalbos būtų panaikintas (7). Šie pateikti prašymai susiję su kitu sprendimu ir Komisijai nedraudžiama susidaryti nuomonę dėl restruktūrizavimo plano. Tačiau 2010 m. gegužės 17 d. nutartimi teismo byla sustabdyta, kol Komisija priims galutinį sprendimą restruktūrizavimo byloje (8). |
| --- | --- |

(15)

Reikėtų dar pažymėti, kad 2009 m. kovo 24 d.„Viasat Broadcasting UK Ltd“ Europos Bendrijų Pirmosios instancijos teismui (dabartiniam Bendrajam Teismui) pateikė prašymą dėl sprendimo dėl sanavimo pagalbos panaikinimo (6). 2009 m. gegužės 15 d.„Viasat Broadcasting UK Ltd“ taip pat paprašė, kad Komisija inicijuotų procedūrą pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį ir sprendimas dėl sanavimo pagalbos būtų panaikintas (7). Šie pateikti prašymai susiję su kitu sprendimu ir Komisijai nedraudžiama susidaryti nuomonę dėl restruktūrizavimo plano. Tačiau 2010 m. gegužės 17 d. nutartimi teismo byla sustabdyta, kol Komisija priims galutinį sprendimą restruktūrizavimo byloje (8).

| (16) | 2009 m. gruodžio 14 d.„MTG/Viasat“ pateikė skundą, esą Danija, TV2 naudai įvesdama vartotojų mokesčius, be kitų dalykų, pažeidžia SESV 106 ir 102 straipsnius. |
| --- | --- |

(16)

2009 m. gruodžio 14 d.„MTG/Viasat“ pateikė skundą, esą Danija, TV2 naudai įvesdama vartotojų mokesčius, be kitų dalykų, pažeidžia SESV 106 ir 102 straipsnius.

II.   PAGALBOS GAVĖJAS: „TV2 DANMARK A/S“

| (17) | „TV2 Danmark A/S“ įsteigta 2003 m. kaip privati ribotos atsakomybės visiškai Danijos valstybei priklausanti bendrovė. Bendrovė perėmė 1986 m. įsteigtos autonominės viešosios institucijos TV2 veiklą. „Danmark A/S“ turi investicijų keliose kitose įmonėse, tarp jų - visiškai jai priklausančiose patronuojamosiose įmonėse, asocijuotose bendrose įmonėse, ir smulkių akcijų paketų. „TV2 Danmark A/S“ (toliau - TV2) yra patronuojančioji „TV2 Group“ įmonė ir valdo visuomeninį televizijos kanalą TV2 (toliau taip pat – pagrindinis kanalas). |
| --- | --- |

(17)

„TV2 Danmark A/S“ įsteigta 2003 m. kaip privati ribotos atsakomybės visiškai Danijos valstybei priklausanti bendrovė. Bendrovė perėmė 1986 m. įsteigtos autonominės viešosios institucijos TV2 veiklą. „Danmark A/S“ turi investicijų keliose kitose įmonėse, tarp jų - visiškai jai priklausančiose patronuojamosiose įmonėse, asocijuotose bendrose įmonėse, ir smulkių akcijų paketų. „TV2 Danmark A/S“ (toliau - TV2) yra patronuojančioji „TV2 Group“ įmonė ir valdo visuomeninį televizijos kanalą TV2 (toliau taip pat – pagrindinis kanalas).

| (18) | Dabartinis verslo modelis: istoriškai TV2 pagrindinis kanalas buvo finansuojamas iš televizijos licencijų mokesčių ir reklamos pajamų. Tačiau nors regioniniai kanalai iš dalies vis dar finansuojami tokiu būdu, pagrindinio kanalo finansavimas iš televizijos licencijų baigėsi 2004 m. liepos mėn. ir toliau jis finansuojamas tik iš reklamos pajamų. Šios reklamos pajamos šiuo metu yra vienintelis pagrindinio kanalo pajamų šaltinis, neskaičiuojant pelno iš komercinių kanalų. TV2 neleidžiama imti abonentinio mokesčio už pagrindinį kanalą. |
| --- | --- |

(18)

Dabartinis verslo modelis: istoriškai TV2 pagrindinis kanalas buvo finansuojamas iš televizijos licencijų mokesčių ir reklamos pajamų. Tačiau nors regioniniai kanalai iš dalies vis dar finansuojami tokiu būdu, pagrindinio kanalo finansavimas iš televizijos licencijų baigėsi 2004 m. liepos mėn. ir toliau jis finansuojamas tik iš reklamos pajamų. Šios reklamos pajamos šiuo metu yra vienintelis pagrindinio kanalo pajamų šaltinis, neskaičiuojant pelno iš komercinių kanalų. TV2 neleidžiama imti abonentinio mokesčio už pagrindinį kanalą.

| (19) | Įpareigojimas teikti viešąją paslaugą: Danijos transliavimo įstatymo 38a skirsnio 1 dalyje TV2 įpareigojama teikti viešąją paslaugą ir nurodyta, kad „viešoji paslauga - programų kūrimas - plačiajai visuomenei teikiama pagal 10 skyriuje nustatytus principus“. Šie bendri įpareigojimai išsamiau apibūdinti licencijoje teikti viešąją paslaugą ir jos prieduose. |
| --- | --- |

(19)

Įpareigojimas teikti viešąją paslaugą: Danijos transliavimo įstatymo 38a skirsnio 1 dalyje TV2 įpareigojama teikti viešąją paslaugą ir nurodyta, kad „viešoji paslauga - programų kūrimas - plačiajai visuomenei teikiama pagal 10 skyriuje nustatytus principus“. Šie bendri įpareigojimai išsamiau apibūdinti licencijoje teikti viešąją paslaugą ir jos prieduose.

| (20) | Komisija pripažino (9) ir šiuo atžvilgiu Bendrasis Teismas pritarė (10), kad TV2 pagrindinis kanalas vykdo įpareigojimą teikti viešąją paslaugą. TV2 veikla teikiant viešąją paslaugą sudaro daugiau kaip [...] (11) jos sąnaudų (12). |
| --- | --- |

(20)

Komisija pripažino (9) ir šiuo atžvilgiu Bendrasis Teismas pritarė (10), kad TV2 pagrindinis kanalas vykdo įpareigojimą teikti viešąją paslaugą. TV2 veikla teikiant viešąją paslaugą sudaro daugiau kaip [...] (11) jos sąnaudų (12).

| (21) | TV2 pagrindinis kanalas vis dar yra įpareigotas teikti viešąją paslaugą - transliuoti regionines programas pagal TV2 licencijos teikti viešąją paslaugą 2.5 punktą (13). Regioninis turinys transliuojamas per TV2 regionines stotis. Aštuonios regioninės stotys yra nepriklausomos nuo TV2. Jos reglamentuojamos Danijos transliavimo įstatymo (14) 31 ir paskesniais skyriais. Kiekviena iš aštuonių regioninių TV2 stočių turi atstovų valdybą, kurios sudėtis atspindi plačią regioninės kultūros ir bendruomenės interesų įvairovę. TV2 negali dalyvauti šiose atstovų valdybose. Regioninėms stotims pagal Danijos transliavimo įstatymo 31 ir paskesnius skyrius pavesta vykdyti veiklą – teikti viešąją paslaugą, jų programose turi būti pabrėžiamas jų regioninis pobūdis. Pagrindinis jų veiklos finansavimo šaltinis - licencijų mokesčiai (15). TV2 įpareigota perduoti šias regionines programas per „langus“ tarp įprastinių TV2 programų (16). TV2 neturi jokios įtakos TV formato pasirinkimui, pavyzdžiui, kad užtikrintų derėjimą su bendromis pagrindinio kanalo TV programomis. Tarp nacionalinių ir regioninių programų TV2 transliuoja reklamas, skirtas regioninei rinkai, pajamos iš reklamos atitenka jai. |
| --- | --- |

(21)

TV2 pagrindinis kanalas vis dar yra įpareigotas teikti viešąją paslaugą - transliuoti regionines programas pagal TV2 licencijos teikti viešąją paslaugą 2.5 punktą (13). Regioninis turinys transliuojamas per TV2 regionines stotis. Aštuonios regioninės stotys yra nepriklausomos nuo TV2. Jos reglamentuojamos Danijos transliavimo įstatymo (14) 31 ir paskesniais skyriais. Kiekviena iš aštuonių regioninių TV2 stočių turi atstovų valdybą, kurios sudėtis atspindi plačią regioninės kultūros ir bendruomenės interesų įvairovę. TV2 negali dalyvauti šiose atstovų valdybose. Regioninėms stotims pagal Danijos transliavimo įstatymo 31 ir paskesnius skyrius pavesta vykdyti veiklą – teikti viešąją paslaugą, jų programose turi būti pabrėžiamas jų regioninis pobūdis. Pagrindinis jų veiklos finansavimo šaltinis - licencijų mokesčiai (15). TV2 įpareigota perduoti šias regionines programas per „langus“ tarp įprastinių TV2 programų (16). TV2 neturi jokios įtakos TV formato pasirinkimui, pavyzdžiui, kad užtikrintų derėjimą su bendromis pagrindinio kanalo TV programomis. Tarp nacionalinių ir regioninių programų TV2 transliuoja reklamas, skirtas regioninei rinkai, pajamos iš reklamos atitenka jai.

| (22) | Privalomas vykdyti įpareigojimas: Šiuo metu pagrindiniam kanalui taikomas privalomas vykdyti įpareigojimas pagal Danijos transliavimo įstatymo 6 skyrių, pagal kurį SMATV platintojai (įskaitant komercinius kabelinius platintojus) privalo suteikti prieigą prie tose nuostatose nurodytų kanalų (t. y. TV2 ir DR) visuose savo paketuose (17).
  TV platintojai, kurie kaip platinimo platforma naudojasi palydoviniu ryšiu, neprivalėjo įtraukti TV2 pagrindinio kanalo į programų paketą, bet taip darė, nes kanalas yra labai populiarus (18). |
| --- | --- |

(22)

Privalomas vykdyti įpareigojimas: Šiuo metu pagrindiniam kanalui taikomas privalomas vykdyti įpareigojimas pagal Danijos transliavimo įstatymo 6 skyrių, pagal kurį SMATV platintojai (įskaitant komercinius kabelinius platintojus) privalo suteikti prieigą prie tose nuostatose nurodytų kanalų (t. y. TV2 ir DR) visuose savo paketuose (17).

TV platintojai, kurie kaip platinimo platforma naudojasi palydoviniu ryšiu, neprivalėjo įtraukti TV2 pagrindinio kanalo į programų paketą, bet taip darė, nes kanalas yra labai populiarus (18).

| (23) | Televizijos programų platinimas Danijoje: televizijos programos Danijoje platinamos penkiais skirtingais būdais, kurie priklauso nuo alternatyvių TV signalo priėmimo priemonių: kabeliu (platintojai „YouSee“ ir „Stofa“), SMATV (vietos kabelinis platintojas), platinimas palydoviniu ryšiu („Viasat“ ir „Canal Digital“), platinimas plačiajuosčiu tinklu (IPTV) ir antžeminis platinimas. 2009 m. lapkričio 1 d. analoginis antžeminis signalas išjungtas, Danijos antžeminiai TV signalai perkelti į skaitmeninius. Komercinio operatoriaus konkursą laimėjo įmonė „Boxer“, ji atsakinga už abonentinių kanalų transliavimą antžeminiu tinklu. Šiuo metu TV2 pagrindinis kanalas transliuojamas nemokamai (angl. free to air, FTA), už jo žiūrėjimą neimamas joks abonentinis mokestis (19). |
| --- | --- |

(23)

Televizijos programų platinimas Danijoje: televizijos programos Danijoje platinamos penkiais skirtingais būdais, kurie priklauso nuo alternatyvių TV signalo priėmimo priemonių: kabeliu (platintojai „YouSee“ ir „Stofa“), SMATV (vietos kabelinis platintojas), platinimas palydoviniu ryšiu („Viasat“ ir „Canal Digital“), platinimas plačiajuosčiu tinklu (IPTV) ir antžeminis platinimas. 2009 m. lapkričio 1 d. analoginis antžeminis signalas išjungtas, Danijos antžeminiai TV signalai perkelti į skaitmeninius. Komercinio operatoriaus konkursą laimėjo įmonė „Boxer“, ji atsakinga už abonentinių kanalų transliavimą antžeminiu tinklu. Šiuo metu TV2 pagrindinis kanalas transliuojamas nemokamai (angl. free to air, FTA), už jo žiūrėjimą neimamas joks abonentinis mokestis (19).

| (24) | TV2 veikla: TV2 visų pirma transliuoja televiziją ir parduoda TV reklamą. Ji taip pat perka ir parduoda audiovizualines teises tarptautinėse rinkose (pvz., „euro 2008“ arba Olimpinių žaidynių), ji jas gali transliuoti pati arba perparduoti. TV2 Danijoje beveik išimtinai veikia TV transliavimo rinkoje ir kitose žiniasklaidos rinkose. TV2 pagrindinis kanalas kartu su „Danmarks Radio“ (viešoji įmonė, kuri išimtinai finansuojama iš licencijos mokesčio ir valdo du visuomeninius kanalus) yra didžiausias TV kanalas.
  TV2 pagrindinis kanalas TV reklamos rinkoje šiuo metu konkuruoja su, pavyzdžiui, „Viasat“ kanalais TV3 ir TV3+. „Viasat“ priklauso „Swedish Modern Times Group A/S“ (MTG), kuri taip pat veikia kaip platintoja palydovinės televizijos sektoriuje. TV2 dėl pajamų iš reklamos taip pat konkuruoja su SBS A/S, kuri priklauso Vokietijos„ProSiebenSat“. TV2 mokami TV kanalai, pavyzdžiui, „TV2 Zulu“ ir „TV2 Charlie“, konkuruoja su kitais komerciniais kanalais didmeninėje rinkoje dėl mokamų TV paketų platinimo. |
| --- | --- |

(24)

TV2 veikla: TV2 visų pirma transliuoja televiziją ir parduoda TV reklamą. Ji taip pat perka ir parduoda audiovizualines teises tarptautinėse rinkose (pvz., „euro 2008“ arba Olimpinių žaidynių), ji jas gali transliuoti pati arba perparduoti. TV2 Danijoje beveik išimtinai veikia TV transliavimo rinkoje ir kitose žiniasklaidos rinkose. TV2 pagrindinis kanalas kartu su „Danmarks Radio“ (viešoji įmonė, kuri išimtinai finansuojama iš licencijos mokesčio ir valdo du visuomeninius kanalus) yra didžiausias TV kanalas.

TV2 pagrindinis kanalas TV reklamos rinkoje šiuo metu konkuruoja su, pavyzdžiui, „Viasat“ kanalais TV3 ir TV3+. „Viasat“ priklauso „Swedish Modern Times Group A/S“ (MTG), kuri taip pat veikia kaip platintoja palydovinės televizijos sektoriuje. TV2 dėl pajamų iš reklamos taip pat konkuruoja su SBS A/S, kuri priklauso Vokietijos„ProSiebenSat“. TV2 mokami TV kanalai, pavyzdžiui, „TV2 Zulu“ ir „TV2 Charlie“, konkuruoja su kitais komerciniais kanalais didmeninėje rinkoje dėl mokamų TV paketų platinimo.

| (25) | Komercinė veikla: TV2 valdo kelis nevisuomeninius komercinius kanalus, tarp jų „TV2 Zulu“, „TV2 Charlie“, „TV2 Film“ ir „TV2 News“. Jai taip pat priklauso 50 % „TV2 Sports“. „TV2 Zulu“, „TV2 Charlie“, „TV2 Film“ ir „TV2 News“ finansuojami iš abonentinių mokesčių ir reklamos, o „TV2 Film“ finansuojamas tik iš abonentinių mokesčių. |
| --- | --- |

(25)

Komercinė veikla: TV2 valdo kelis nevisuomeninius komercinius kanalus, tarp jų „TV2 Zulu“, „TV2 Charlie“, „TV2 Film“ ir „TV2 News“. Jai taip pat priklauso 50 % „TV2 Sports“. „TV2 Zulu“, „TV2 Charlie“, „TV2 Film“ ir „TV2 News“ finansuojami iš abonentinių mokesčių ir reklamos, o „TV2 Film“ finansuojamas tik iš abonentinių mokesčių.

| (26) | Danija, „TV2 Danmark A/S“ (20) ir jos konkurentė „Viasat“ (21) pripažino, kad pagrindinis kanalas yra gyvybiškai svarbus siekiant, kad komerciniai kanalai gautų pajamų. |
| --- | --- |

(26)

Danija, „TV2 Danmark A/S“ (20) ir jos konkurentė „Viasat“ (21) pripažino, kad pagrindinis kanalas yra gyvybiškai svarbus siekiant, kad komerciniai kanalai gautų pajamų.

| (27) | Nuo 2001 m. TV2 privalo atskirti komercinės veiklos ir veiklos, kuria teikia viešąją paslaugą, sąskaitas, žr. Įsakymą Nr. 740 (22). Sąskaitų stebėseną vykdo išorės auditoriai. |
| --- | --- |

(27)

Nuo 2001 m. TV2 privalo atskirti komercinės veiklos ir veiklos, kuria teikia viešąją paslaugą, sąskaitas, žr. Įsakymą Nr. 740 (22). Sąskaitų stebėseną vykdo išorės auditoriai.

| (28) | Kita veikla: Dar „TV Danmark A/S“ priklauso kelios patronuojamosios įmonės, ji dalyvauja keliose su TV susijusio turinio ir radijo srityje veikiančiose bendrose įmonėse, anksčiau su DR taip pat turėjo transliavimo tinklą („Broadcast Service Danmark“ (BDS), DTT/Digi - TV, 4M ir „Fordelingsnet“). Iš Danijos pateiktos informacijos matyti, kad „Broadcast Service Danmark“ yra stambiausias Danijos transliuotojas pagal transliavimo tinklo planą, struktūrą, valdymą ir aptarnavimą. Transliavimo tinklą kartu tiesiogiai arba per bendrai priklausančias bendroves („Fordelingsnet“, 4M, „Digi-TV“) valdė „Danske Radio“ ir TV2. Tačiau TV2 per restruktūrizavimą pardavė turimas šio tinklo akcijas. |
| --- | --- |

(28)

Kita veikla: Dar „TV Danmark A/S“ priklauso kelios patronuojamosios įmonės, ji dalyvauja keliose su TV susijusio turinio ir radijo srityje veikiančiose bendrose įmonėse, anksčiau su DR taip pat turėjo transliavimo tinklą („Broadcast Service Danmark“ (BDS), DTT/Digi - TV, 4M ir „Fordelingsnet“). Iš Danijos pateiktos informacijos matyti, kad „Broadcast Service Danmark“ yra stambiausias Danijos transliuotojas pagal transliavimo tinklo planą, struktūrą, valdymą ir aptarnavimą. Transliavimo tinklą kartu tiesiogiai arba per bendrai priklausančias bendroves („Fordelingsnet“, 4M, „Digi-TV“) valdė „Danske Radio“ ir TV2. Tačiau TV2 per restruktūrizavimą pardavė turimas šio tinklo akcijas.

| (29) | Nacionalinės antimonopolinės bylos dėl TV2: Komisija pažymi, kad Danijos konkurencijos institucijos tiria TV2 elgseną reklamos rinkoje. 2005 m. gruodžio 21 d. Danijos konkurencijos taryba priėmė sprendimą, kad TV2 pažeidė SESV 102 straipsnį ir atitinkamas nacionalines teisės aktų nuostatas, nes reklamos rinkoje taikė lojalumą skatinančias nuolaidas. 2006 m. lapkričio 1 d. Konkurencijos apeliacijų teismas šį sprendimą panaikino, bet 2009 m. birželio 22 d. patvirtino apeliaciją Aukštajam Rytų Danijos teismui. Apeliacija dėl paskutiniojo sprendimo pateikta Aukščiausiajam teismui, kuris 2011 m. kovo 18 d. patvirtino Aukštojo teismo sprendimą. Prieš šią bylą 2000 m. lapkričio 29 d. buvo iškelta byla, kurioje Danijos konkurencijos taryba nusprendė, kad 2000 m. teikdama nuolaidas TV2 piktnaudžiavo dominuojančia padėtimi. |
| --- | --- |

(29)

Nacionalinės antimonopolinės bylos dėl TV2: Komisija pažymi, kad Danijos konkurencijos institucijos tiria TV2 elgseną reklamos rinkoje. 2005 m. gruodžio 21 d. Danijos konkurencijos taryba priėmė sprendimą, kad TV2 pažeidė SESV 102 straipsnį ir atitinkamas nacionalines teisės aktų nuostatas, nes reklamos rinkoje taikė lojalumą skatinančias nuolaidas. 2006 m. lapkričio 1 d. Konkurencijos apeliacijų teismas šį sprendimą panaikino, bet 2009 m. birželio 22 d. patvirtino apeliaciją Aukštajam Rytų Danijos teismui. Apeliacija dėl paskutiniojo sprendimo pateikta Aukščiausiajam teismui, kuris 2011 m. kovo 18 d. patvirtino Aukštojo teismo sprendimą. Prieš šią bylą 2000 m. lapkričio 29 d. buvo iškelta byla, kurioje Danijos konkurencijos taryba nusprendė, kad 2000 m. teikdama nuolaidas TV2 piktnaudžiavo dominuojančia padėtimi.

III.   KITOS NAGRINĖJAMOS BYLOS, KURIOSE DALYVAUJA TV2

| (30) | Dėl paramos TV2 veiklai iš valstybės lėšų iki jos įsteigimo ir vėlesnio kapitalo restruktūrizavimo 2004 m. gegužės 19 d. ir 2005 m. vasario 2 d. priimti atitinkami Komisijos sprendimai (23). Pirmame sprendime Komisija nurodė išieškoti TV2 suteiktą nesuderinamą pagalbą - iš viso 628,1 mln. DKK. Danija pagalbos gavėjui nurodė grąžinti pagalbą su palūkanomis, iš viso iš TV2 išieškota 1 050 mln. DKK. Antrame sprendime nepareikšti prieštaravimai dėl kapitalo restruktūrizavimo, kurį sudarė 440 mln. DKK kapitalo injekcija ir skolos - nuosavo kapitalo mainai (394 mln. DKK), suderinamumo su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(30)

Dėl paramos TV2 veiklai iš valstybės lėšų iki jos įsteigimo ir vėlesnio kapitalo restruktūrizavimo 2004 m. gegužės 19 d. ir 2005 m. vasario 2 d. priimti atitinkami Komisijos sprendimai (23). Pirmame sprendime Komisija nurodė išieškoti TV2 suteiktą nesuderinamą pagalbą - iš viso 628,1 mln. DKK. Danija pagalbos gavėjui nurodė grąžinti pagalbą su palūkanomis, iš viso iš TV2 išieškota 1 050 mln. DKK. Antrame sprendime nepareikšti prieštaravimai dėl kapitalo restruktūrizavimo, kurį sudarė 440 mln. DKK kapitalo injekcija ir skolos - nuosavo kapitalo mainai (394 mln. DKK), suderinamumo su bendrąja rinka.

| (31) | 2008 m. spalio 22 d. Bendrasis Teismas panaikino Komisijos sprendimą dėl išieškojimo (24). 2009 m. rugsėjo 24 d. (25) Bendrasis Teismas priėmė nutartį dėl sprendimo dėl kapitalo restruktūrizavimo, kuriame paskelbė, kad sprendimo priimti nebuvo būtina, nes sprendimas dėl kapitalo restruktūrizavimo, kuriuo buvo grindžiamas sprendimas dėl išieškojimo, priimtas remiantis nebegaliojančiomis prielaidomis, todėl buvo nepagrįstas ir beprasmis. Teismo nuomone šie du sprendimai priimti dėl dviejų to paties teisinio klausimo aspektų. |
| --- | --- |

(31)

2008 m. spalio 22 d. Bendrasis Teismas panaikino Komisijos sprendimą dėl išieškojimo (24). 2009 m. rugsėjo 24 d. (25) Bendrasis Teismas priėmė nutartį dėl sprendimo dėl kapitalo restruktūrizavimo, kuriame paskelbė, kad sprendimo priimti nebuvo būtina, nes sprendimas dėl kapitalo restruktūrizavimo, kuriuo buvo grindžiamas sprendimas dėl išieškojimo, priimtas remiantis nebegaliojančiomis prielaidomis, todėl buvo nepagrįstas ir beprasmis. Teismo nuomone šie du sprendimai priimti dėl dviejų to paties teisinio klausimo aspektų.

| (32) | Komisijos tyrimas pirmiau nurodytoje byloje atliktas lygiagrečiai su šia procedūra, Komisijos sprendimas pirmiau nurodytoje byloje bus priimtas vienu metu su šiuo sprendimu. |
| --- | --- |

(32)

Komisijos tyrimas pirmiau nurodytoje byloje atliktas lygiagrečiai su šia procedūra, Komisijos sprendimas pirmiau nurodytoje byloje bus priimtas vienu metu su šiuo sprendimu.

IV.   RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANAS

1.   Pradinio restruktūrizavimo plano turinys

| (33) | Komisijos sprendime, kuriuo 2008 m. leista teikti 1 000 mln. DKK sanavimo pagalbą, nurodyta, kad dėl didelių investicijų, ypač į radijo veiklą, mažesnių, nei planuota, reklamos pajamų ir didesnių palūkanų mokesčių „TV2 Danmark“ patyrė didelių likvidumo problemų. Šio likvidumo poreikio nebuvo galima patenkinti privačių kreditorių (bankų) paskolomis. Kai buvo priimtas sprendimas dėl sanavimo pagalbos, Danija per Gairėse nustatytą šešių mėnesių terminą pranešė apie restruktūrizavimo planą. |
| --- | --- |

(33)

Komisijos sprendime, kuriuo 2008 m. leista teikti 1 000 mln. DKK sanavimo pagalbą, nurodyta, kad dėl didelių investicijų, ypač į radijo veiklą, mažesnių, nei planuota, reklamos pajamų ir didesnių palūkanų mokesčių „TV2 Danmark“ patyrė didelių likvidumo problemų. Šio likvidumo poreikio nebuvo galima patenkinti privačių kreditorių (bankų) paskolomis. Kai buvo priimtas sprendimas dėl sanavimo pagalbos, Danija per Gairėse nustatytą šešių mėnesių terminą pranešė apie restruktūrizavimo planą.

| (34) | 2009 m. vasario 4 d. Komisijai pateiktas restruktūrizavimo planas parengtas remiantis Danijos politinių partijų daugumos susitarimu, pateiktu 2007–2010 m. Žiniasklaidos politikos susitarimo, paskelbto 2009 m. sausio 9 d., priede. |
| --- | --- |

(34)

2009 m. vasario 4 d. Komisijai pateiktas restruktūrizavimo planas parengtas remiantis Danijos politinių partijų daugumos susitarimu, pateiktu 2007–2010 m. Žiniasklaidos politikos susitarimo, paskelbto 2009 m. sausio 9 d., priede.

| (35) | 2009 m. vasario 4 d. pranešime Danija pranešė apie įvairias restruktūrizavimo pagalbos priemones nes, pasak Danijos, Komisijos sprendime dėl sanavimo pagalbos įvardytos trumpalaikio likvidumo ir įsiskolinimo problemos dar neišspręstos. Dėl šių problemų „TV2 Danmark A/S“ suteiktas sunkumus patiriančios įmonės, kaip nurodyta Gairėse (26), statusas; priimdama sprendimą pradėti procedūrą Komisija neturėjo pagrindo jo nesilaikyti, ir pasak Danijos, šis statusas išliko net ir po to, kai TV2 suteikta sanavimo pagalba. Tai matyti iš Komisijos spendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą (27) pateiktų duomenų. |
| --- | --- |

(35)

2009 m. vasario 4 d. pranešime Danija pranešė apie įvairias restruktūrizavimo pagalbos priemones nes, pasak Danijos, Komisijos sprendime dėl sanavimo pagalbos įvardytos trumpalaikio likvidumo ir įsiskolinimo problemos dar neišspręstos. Dėl šių problemų „TV2 Danmark A/S“ suteiktas sunkumus patiriančios įmonės, kaip nurodyta Gairėse (26), statusas; priimdama sprendimą pradėti procedūrą Komisija neturėjo pagrindo jo nesilaikyti, ir pasak Danijos, šis statusas išliko net ir po to, kai TV2 suteikta sanavimo pagalba. Tai matyti iš Komisijos spendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą (27) pateiktų duomenų.

| (36) | Vėlesniame procedūros etape, ypač atsižvelgdama į trečiųjų šalių pastabas, Danija pateikė dar vieną papildytą PWC atliktą TV2 finansinės padėties tyrimą. Šioje lentelėje pateikti apibendrinti patikslinti duomenys (28):

  Pagrindinių „TV2 Danmark A/S“ rodiklių raida










  (mln. DKK) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| Pelnas prieš mokesčius | 142 | – 213 | 18 | –28 |
| Apyvarta | 1 980 | 2 251 | 2 206 | 2 029 |
| Grynieji pinigų srautai | 79 | – 550 | –73 | –60 |
| Grynoji skola, už kurią mokamos palūkanos | 232 | 564 | 622 | 659 |
| Grynieji palūkanų mokėjimai | 10 | 19 | 41 | 31 |
| Grynoji turto vertė | 815 | 598 | 616 | 601 |

(36)

Vėlesniame procedūros etape, ypač atsižvelgdama į trečiųjų šalių pastabas, Danija pateikė dar vieną papildytą PWC atliktą TV2 finansinės padėties tyrimą. Šioje lentelėje pateikti apibendrinti patikslinti duomenys (28):

Pagrindinių „TV2 Danmark A/S“ rodiklių raida

(mln. DKK)

2006

2007

2008

2009

Pelnas prieš mokesčius

142

– 213

18

–28

Apyvarta

1 980

2 251

2 206

2 029

Grynieji pinigų srautai

79

– 550

–73

–60

Grynoji skola, už kurią mokamos palūkanos

232

564

622

659

Grynieji palūkanų mokėjimai

10

19

41

31

Grynoji turto vertė

815

598

616

601

Pasak Danijos, TV2 problemų, be kitų dalykų, kyla dėl vis mažėjančio visuomeninio kanalo (29), neturinčio tvaraus verslo modelio, pelningumo ir nuostolių, patirtų dėl kai kurių nesėkmingų investicijų.

| (37) | Nuostoliai. Kadangi pajamos iš reklamos buvo mažesnės, negu planuota, ir kai kurios investicijos buvo nesėkmingos (daugiausia į „TV2 Radio“), „TV2 Danmark A/S“ 2007 m. patyrė reikšmingų nuostolių (214 mln. DKK, nuosavo kapitalo grąža sudarė -36 %). Be to, pagal 2008 m. kovo mėn. pabaigos 2008 m. finansinio rezultato prognozę nuostolis prieš mokesčius turėjo sudaryti [...] mln. DKK, nors ir buvo manoma, kad ta prognozė labai priklauso nuo reklamos rinkos tendencijų. 2009 m. įmonė taip pat veikė nuostolingai. |
| --- | --- |

(37)

Nuostoliai. Kadangi pajamos iš reklamos buvo mažesnės, negu planuota, ir kai kurios investicijos buvo nesėkmingos (daugiausia į „TV2 Radio“), „TV2 Danmark A/S“ 2007 m. patyrė reikšmingų nuostolių (214 mln. DKK, nuosavo kapitalo grąža sudarė -36 %). Be to, pagal 2008 m. kovo mėn. pabaigos 2008 m. finansinio rezultato prognozę nuostolis prieš mokesčius turėjo sudaryti [...] mln. DKK, nors ir buvo manoma, kad ta prognozė labai priklauso nuo reklamos rinkos tendencijų. 2009 m. įmonė taip pat veikė nuostolingai.

| (38) | Apyvarta ir (arba) rinkos dalis. Pagrindinio TV2 kanalo rinkos dalis dar iki sanavimo pagalbos laipsniškai mažėjo ir toliau mažėja. TV2 istoriniams verslo pranašumams išnykus, kai nustota transliuoti analoginę antžeminę TV ir pradėta transliuoti DTT (skaitmeninė antžeminė televizija), nuo 2009 m. lapkričio mėn. galimybės pasiskirstė tolygiau. Numatoma, kad kai bus panaikintas privalomas vykdyti įpareigojimas (žr. toliau, 52 konstatuojamąją dalį), bus prarasta dar tam tikra rinkos dalis. Nuo 2003 iki 2009 m. TV2 pagrindinio kanalo „komercinė“ rinkos dalis (21-50 metų amžiaus žmonės, kurie komerciškai yra patraukliausia žiūrovų grupė) jau sumažėjo nuo 56,2 % iki 45,6 % t. y. 19 % (30). Numatoma, kad 2013 m. TV2 komercinė rinkos dalis sudarys [...] proc. (31) |
| --- | --- |

(38)

Apyvarta ir (arba) rinkos dalis. Pagrindinio TV2 kanalo rinkos dalis dar iki sanavimo pagalbos laipsniškai mažėjo ir toliau mažėja. TV2 istoriniams verslo pranašumams išnykus, kai nustota transliuoti analoginę antžeminę TV ir pradėta transliuoti DTT (skaitmeninė antžeminė televizija), nuo 2009 m. lapkričio mėn. galimybės pasiskirstė tolygiau. Numatoma, kad kai bus panaikintas privalomas vykdyti įpareigojimas (žr. toliau, 52 konstatuojamąją dalį), bus prarasta dar tam tikra rinkos dalis. Nuo 2003 iki 2009 m. TV2 pagrindinio kanalo „komercinė“ rinkos dalis (21-50 metų amžiaus žmonės, kurie komerciškai yra patraukliausia žiūrovų grupė) jau sumažėjo nuo 56,2 % iki 45,6 % t. y. 19 % (30). Numatoma, kad 2013 m. TV2 komercinė rinkos dalis sudarys [...] proc. (31)

| (39) | Skolos augimas, pinigų srautai, palūkanų mokėjimai. Iš lentelės matyti, kad „TV2 Danmark A/S“ grynoji skola, už kurią mokamos palūkanos, 2006–2008 m. stabiliai augo nuo 232 iki 622 mln. DKK (iki tinklo pardavimo ir didžiosios skolos dalies grąžinimo 2010 m. suplanuota grynoji skola, už kurią mokamos palūkanos, sudarė [...] mln. DKK). Iš lentelės taip pat matyti, kad 2006 m. gruodžio 31 d.–2009 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu „TV2 Danmark A/S“ pinigų srautai buvo neigiami, skolos augo, didėjo palūkanų mokėjimai, mažėjo grynoji turto vertė. |
| --- | --- |

(39)

Skolos augimas, pinigų srautai, palūkanų mokėjimai. Iš lentelės matyti, kad „TV2 Danmark A/S“ grynoji skola, už kurią mokamos palūkanos, 2006–2008 m. stabiliai augo nuo 232 iki 622 mln. DKK (iki tinklo pardavimo ir didžiosios skolos dalies grąžinimo 2010 m. suplanuota grynoji skola, už kurią mokamos palūkanos, sudarė [...] mln. DKK). Iš lentelės taip pat matyti, kad 2006 m. gruodžio 31 d.–2009 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu „TV2 Danmark A/S“ pinigų srautai buvo neigiami, skolos augo, didėjo palūkanų mokėjimai, mažėjo grynoji turto vertė.

| (40) | Geriausio ir blogiausio atvejų analizė. Pradiniame restruktūrizavimo plane aptarta pagrindinio, blogiausio ir geriausio atvejų analizė, apskaičiuotas jautrumas. Joje remiamasi nuo įmonės nepriklausančių rinkos veiksnių prognozėmis (jas parengė „PriceWaterhouseCoopers“). Pagal šiuos scenarijus prognozuojamas realiojo BVP augimas, pagal tai apskaičiuojamas planuojamas augimas (arba nuosmukis) TV reklamos rinkoje, o pagal tai ir pagal rinkos dalies prognozes apskaičiuojamos prognozuojamos TV2 pajamos iš reklamos. Pagal pagrindinį scenarijų BVP augimas yra nedidelis ([...] proc. 2009 m. ir 2010 m., [...] proc. 2011 m. ir [...] proc. 2012 m.). Prognozuota, kad TV reklamos rinka 2009–2012 m. [...] nuo [...] mln. DKK iki [...] mln. DKK ([...] proc.). Pagal blogiausio atvejo scenarijų realiojo BVP augimas ne toks teigiamas (nulinis 2009 ir 2010 m. ir, atitinkamai, [...] proc. ir [...] proc. 2011 ir 2012 m.), reklamos pajamos 2009–2012 m. [...] nuo [...] mln. DKK iki [...] DKK ([...] proc.). Pagal geriausio atvejo scenarijų prognozuotas kiek didesnis BVP augimas negu pagal pagrindinį scenarijų, taigi ir nedidelis TV reklamos rinkos augimas nuo [...] mln. DKK 2009 m. iki [...] mln. DKK 2012 m. ([...] proc.). Atsižvelgiant į prognozuojamą rinkos dalies praradimą numatyta, kad TV2 pajamos iš reklamos pagal pagrindinį, blogiausio ir geriausio atvejų scenarijus 2009–2012 m. laikotarpiu [...] [...] proc., [...] proc. ir [...] proc., tai lygu [...] [...] proc., [...] proc. ir [...] proc. |
| --- | --- |

(40)

Geriausio ir blogiausio atvejų analizė. Pradiniame restruktūrizavimo plane aptarta pagrindinio, blogiausio ir geriausio atvejų analizė, apskaičiuotas jautrumas. Joje remiamasi nuo įmonės nepriklausančių rinkos veiksnių prognozėmis (jas parengė „PriceWaterhouseCoopers“). Pagal šiuos scenarijus prognozuojamas realiojo BVP augimas, pagal tai apskaičiuojamas planuojamas augimas (arba nuosmukis) TV reklamos rinkoje, o pagal tai ir pagal rinkos dalies prognozes apskaičiuojamos prognozuojamos TV2 pajamos iš reklamos. Pagal pagrindinį scenarijų BVP augimas yra nedidelis ([...] proc. 2009 m. ir 2010 m., [...] proc. 2011 m. ir [...] proc. 2012 m.). Prognozuota, kad TV reklamos rinka 2009–2012 m. [...] nuo [...] mln. DKK iki [...] mln. DKK ([...] proc.). Pagal blogiausio atvejo scenarijų realiojo BVP augimas ne toks teigiamas (nulinis 2009 ir 2010 m. ir, atitinkamai, [...] proc. ir [...] proc. 2011 ir 2012 m.), reklamos pajamos 2009–2012 m. [...] nuo [...] mln. DKK iki [...] DKK ([...] proc.). Pagal geriausio atvejo scenarijų prognozuotas kiek didesnis BVP augimas negu pagal pagrindinį scenarijų, taigi ir nedidelis TV reklamos rinkos augimas nuo [...] mln. DKK 2009 m. iki [...] mln. DKK 2012 m. ([...] proc.). Atsižvelgiant į prognozuojamą rinkos dalies praradimą numatyta, kad TV2 pajamos iš reklamos pagal pagrindinį, blogiausio ir geriausio atvejų scenarijus 2009–2012 m. laikotarpiu [...] [...] proc., [...] proc. ir [...] proc., tai lygu [...] [...] proc., [...] proc. ir [...] proc.

| (41) | TV2 pajamos iš reklamos 1999-2009 m. augo pagal 1,9 % (geometrinį) vidurkį su 12 % standartiniu nuokrypiu (32). Taigi atsižvelgiant į TV2 pajamų iš reklamos priklausomybę nuo verslo ciklo ir bendrą ekonominę padėtį vertinimo metu, PWC 2009-2012 m. prognozių negalima atmesti kaip nepagrįstų. |
| --- | --- |

(41)

TV2 pajamos iš reklamos 1999-2009 m. augo pagal 1,9 % (geometrinį) vidurkį su 12 % standartiniu nuokrypiu (32). Taigi atsižvelgiant į TV2 pajamų iš reklamos priklausomybę nuo verslo ciklo ir bendrą ekonominę padėtį vertinimo metu, PWC 2009-2012 m. prognozių negalima atmesti kaip nepagrįstų.

| (42) | PWC ataskaita 2009 m. rugsėjo mėn. atnaujinta atsižvelgiant į naujausius lūkesčius dėl pajamų iš reklamos ir numatytas blogesnis scenarijus, negu planuota pagal pagrindinį scenarijų (33). 2009 m. TV reklamos rinka sumažėjo 18,7 %, palyginti su 2008 m. (34) 2008 m. TV2 pajamos iš reklamos sumažėjo 4 % (nuo 1 667 iki 1 597 mln. DKK), o 2009 m. dar 24 % (nuo 1 597 iki 1 220 mln. DKK) (35). |
| --- | --- |

(42)

PWC ataskaita 2009 m. rugsėjo mėn. atnaujinta atsižvelgiant į naujausius lūkesčius dėl pajamų iš reklamos ir numatytas blogesnis scenarijus, negu planuota pagal pagrindinį scenarijų (33). 2009 m. TV reklamos rinka sumažėjo 18,7 %, palyginti su 2008 m. (34) 2008 m. TV2 pajamos iš reklamos sumažėjo 4 % (nuo 1 667 iki 1 597 mln. DKK), o 2009 m. dar 24 % (nuo 1 597 iki 1 220 mln. DKK) (35).

| (43) | Danija teigia, kad TV2 sunkumų patyrė dėl skolos, kuri susidarė dėl didelių investicijų ankstesniais metais, netikrumo dėl nagrinėjamos valstybės pagalbos TV2 bylos pasekmių ir, ne mažiau svarbu, visuomeninio kanalo verslo modelio, kuris grindžiamas tik pajamomis iš reklamos. Ypač didelių nuostolių sukėlė radijo veikla nuo jos pradžios 2007 m. 2008 m. balandžio mėn. radijo veiklą nuspręsta nutraukti. |
| --- | --- |

(43)

Danija teigia, kad TV2 sunkumų patyrė dėl skolos, kuri susidarė dėl didelių investicijų ankstesniais metais, netikrumo dėl nagrinėjamos valstybės pagalbos TV2 bylos pasekmių ir, ne mažiau svarbu, visuomeninio kanalo verslo modelio, kuris grindžiamas tik pajamomis iš reklamos. Ypač didelių nuostolių sukėlė radijo veikla nuo jos pradžios 2007 m. 2008 m. balandžio mėn. radijo veiklą nuspręsta nutraukti.

| (44) | Išorės finansavimo iš bankų trūkumas: Restruktūrizavimo plane atsižvelgta į tai, kad TV2 bankai abejoja dėl pagrindinio kanalo dabartinio verslo modelio ir dėl galimų nagrinėjamų teisinių bylų, iškeltų dėl anksčiau TV2 suteiktos pagalbos, pasekmių. Restruktūrizavimo plane apribojama su įmone susijusi bankų rizika - dar labiau sumažinamos einamosios paskolos arba kreditai. Danija pateikė įrodymų, kad 2009 m. balandžio 22 d., paskelbus įmonės ataskaitas, įmonės pagrindinis bankas [...] paprašė sumažinti jo įmonei suteiktą paskolą ir kreditą (36). |
| --- | --- |

(44)

Išorės finansavimo iš bankų trūkumas: Restruktūrizavimo plane atsižvelgta į tai, kad TV2 bankai abejoja dėl pagrindinio kanalo dabartinio verslo modelio ir dėl galimų nagrinėjamų teisinių bylų, iškeltų dėl anksčiau TV2 suteiktos pagalbos, pasekmių. Restruktūrizavimo plane apribojama su įmone susijusi bankų rizika - dar labiau sumažinamos einamosios paskolos arba kreditai. Danija pateikė įrodymų, kad 2009 m. balandžio 22 d., paskelbus įmonės ataskaitas, įmonės pagrindinis bankas [...] paprašė sumažinti jo įmonei suteiktą paskolą ir kreditą (36).

| (45) | TV2 patyrė sunkumų įkeisdama savo patalpas Odensėje ir pranešė, kad ne tik pastatų vertė, bet ir galimos hipotekos vertė sumažėjo (37). Galiausiai TV2 gavo 80 mln. DKK paskolą iš banko „Nordea“, kuri buvo mažesnė, nei planuota. Danijos rašte pateikta atnaujinta informacija apie tai, kad banko nedomina komercinių paskolų teikimas. Iš tos informacijos galima matyti, kad nei vienas iš bankų, į kuriuos buvo kreiptasi ([...]. [...], [...] ir [...]), nemanė, kad TV2 yra kreditinga. Taip nutiko dėl lūkesčių, susijusių su reklamos rinkos, kuri buvo vienintelis TV2 pajamų šaltinis, tendencijomis. Abejota TV2 gebėjimu uždirbti pajamas, nagrinėjamos teisinės bylos laikytos dar vienu rizikos veiksniu (38). |
| --- | --- |

(45)

TV2 patyrė sunkumų įkeisdama savo patalpas Odensėje ir pranešė, kad ne tik pastatų vertė, bet ir galimos hipotekos vertė sumažėjo (37). Galiausiai TV2 gavo 80 mln. DKK paskolą iš banko „Nordea“, kuri buvo mažesnė, nei planuota. Danijos rašte pateikta atnaujinta informacija apie tai, kad banko nedomina komercinių paskolų teikimas. Iš tos informacijos galima matyti, kad nei vienas iš bankų, į kuriuos buvo kreiptasi ([...]. [...], [...] ir [...]), nemanė, kad TV2 yra kreditinga. Taip nutiko dėl lūkesčių, susijusių su reklamos rinkos, kuri buvo vienintelis TV2 pajamų šaltinis, tendencijomis. Abejota TV2 gebėjimu uždirbti pajamas, nagrinėjamos teisinės bylos laikytos dar vienu rizikos veiksniu (38).

2.   Pradinio restruktūrizavimo plano, apie kurį pranešta, ir jo pakeitimų apibūdinimas

| (46) | Restruktūrizavimo planas, apie kurį pranešė TV2, parengtas 2009 m. vasario 4 d.–2012 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui. Juo siekiama pašalinti silpnuosius TV2 verslo aspektus, būtent ištaisyti pusiausvyrą tarp trumpalaikės balansinės skolos ir visuomeninio kanalo verslo modelio, kuris laikomas netvariu, nes priklauso nuo cikliškų pajamų iš reklamos. Planą sudarė šios penkios pagrindinės dalys: i) finansinis restruktūrizavimas, kuris paveiktų balansą, ii) veiklos restruktūrizavimas, iii) naujas visuomeninio TV2 kanalo finansavimas įdiegus naują verslo modelį, iv) pagalbos priemonės ir v) kompensacinė(s) priemonė(s). |
| --- | --- |

(46)

Restruktūrizavimo planas, apie kurį pranešė TV2, parengtas 2009 m. vasario 4 d.–2012 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui. Juo siekiama pašalinti silpnuosius TV2 verslo aspektus, būtent ištaisyti pusiausvyrą tarp trumpalaikės balansinės skolos ir visuomeninio kanalo verslo modelio, kuris laikomas netvariu, nes priklauso nuo cikliškų pajamų iš reklamos. Planą sudarė šios penkios pagrindinės dalys: i) finansinis restruktūrizavimas, kuris paveiktų balansą, ii) veiklos restruktūrizavimas, iii) naujas visuomeninio TV2 kanalo finansavimas įdiegus naują verslo modelį, iv) pagalbos priemonės ir v) kompensacinė(s) priemonė(s).

| (47) | Finansinio restruktūrizavimo priemones turėjo sudaryti šios keturios dalys: 50 % nuosavybės dalies transliavimo tinkle BSD (39) pardavimas, verslo patalpų Odensėje (Kvaegtorvet) įkeitimas, dėl kurio numatyta gauti [...] mln. DKK, planuotų kapitalo investicijų atidėjimas ir sumažinimas ir smulkių investicijų tam tikrose gretutiniuose žiniasklaidos sektoriuose veikiančiose įmonėse, [...], „Momondo“, [...] ir [...] pardavimas. Numatyta, kad dėl šių priemonių bus gauta daugiau kaip [...] mln. DKK, dalis jų turėtų būti panaudota trumpalaikiam skolinimuisi sumažinti. |
| --- | --- |

(47)

Finansinio restruktūrizavimo priemones turėjo sudaryti šios keturios dalys: 50 % nuosavybės dalies transliavimo tinkle BSD (39) pardavimas, verslo patalpų Odensėje (Kvaegtorvet) įkeitimas, dėl kurio numatyta gauti [...] mln. DKK, planuotų kapitalo investicijų atidėjimas ir sumažinimas ir smulkių investicijų tam tikrose gretutiniuose žiniasklaidos sektoriuose veikiančiose įmonėse, [...], „Momondo“, [...] ir [...] pardavimas. Numatyta, kad dėl šių priemonių bus gauta daugiau kaip [...] mln. DKK, dalis jų turėtų būti panaudota trumpalaikiam skolinimuisi sumažinti.

| (48) | Veiklos restruktūrizavimo priemonėmis toliau plėtojamos dar 2008 m. pradėtos įgyvendinti 280 mln. DKK sąnaudų taupymo priemonės, pagal jas numatyta uždaryti „East Production“ ir integruoti ją į TV2, atsisakyti TV2 dalies [...] arba ją sumažinti ir dar sutaupyti 40 mln. DKK. Be to, TV2 po šio pranešimo 2009 m. kovo 30 d. priimtame plane dar numatė sutaupyti sąnaudų - 2009 m. sumažinti kapitalo investicijas 30 mln. EUR, apriboti einamąsias sąnaudas 97 mln. EUR (40). |
| --- | --- |

(48)

Veiklos restruktūrizavimo priemonėmis toliau plėtojamos dar 2008 m. pradėtos įgyvendinti 280 mln. DKK sąnaudų taupymo priemonės, pagal jas numatyta uždaryti „East Production“ ir integruoti ją į TV2, atsisakyti TV2 dalies [...] arba ją sumažinti ir dar sutaupyti 40 mln. DKK. Be to, TV2 po šio pranešimo 2009 m. kovo 30 d. priimtame plane dar numatė sutaupyti sąnaudų - 2009 m. sumažinti kapitalo investicijas 30 mln. EUR, apriboti einamąsias sąnaudas 97 mln. EUR (40).

| (49) | Numatoma, kad nauja finansavimo priemonė (galutinių vartotojų mokestis)
   (41) padidins stabilias visuomeninio kanalo TV2 pajamas. Sprendimas dėl to priimtas 2009 m. sausio 9 d. pagrindinių politinių partijų susitarime dėl 2007-2010 m. žiniasklaidos politikos susitarimo pakeitimo. |
| --- | --- |

(49)

Numatoma, kad nauja finansavimo priemonė (galutinių vartotojų mokestis)
   (41) padidins stabilias visuomeninio kanalo TV2 pajamas. Sprendimas dėl to priimtas 2009 m. sausio 9 d. pagrindinių politinių partijų susitarime dėl 2007-2010 m. žiniasklaidos politikos susitarimo pakeitimo.

| (50) | Abonentinių mokesčių rinkimas. Pagrindinio kanalo verslo modelis turi tapti tvarus, nuo 2012 m. sausio 1 d. TV2 turi būti leista nustatyti mokesčius galutiniams vartotojams, t. y. abonentinius mokesčius, iš kurių visuomeninis kanalas būtų finansuojamas. Be to, TV2 ir toliau gaus pajamų iš reklamos. |
| --- | --- |

(50)

Abonentinių mokesčių rinkimas. Pagrindinio kanalo verslo modelis turi tapti tvarus, nuo 2012 m. sausio 1 d. TV2 turi būti leista nustatyti mokesčius galutiniams vartotojams, t. y. abonentinius mokesčius, iš kurių visuomeninis kanalas būtų finansuojamas. Be to, TV2 ir toliau gaus pajamų iš reklamos.

| (51) | Mokesčius iš galutinių vartotojų rinks platintojai. Mokesčio, kurį mokės galutiniai vartotojai, dydį nustatys ne Vyriausybė, dėl jo bus susitarta per įprastas komercines TV2 ir platintojų (t. y. DTT „Boxer“) derybas. TV2 numato, kad TV2 platintojui nustatys 10–12 DKK (be PVM) mokestį už vieną namų ūkį (42). Vartotojų mokesčius ketinama įvesti 2012 m., kad namų ūkiai, kurie šiuo metu naudoja MPEG 2 technologijų įrangą, galinčią priimti „nemokamą“ skaitmeninį antžeminį TV signalą (DR1, DR2 ir TV2), turėtų pakankamai laiko pereiti prie MPEG 4 formato įrangos. Danija tikisi, kad į restruktūrizavimo planą įtraukus šį aspektą bus atkurtas ilgalaikis TV2 gyvybingumas. TV2 tikisi, kad 2012 m. dėl vartotojų mokesčių grynasis pajamų padidėjimas sudarys [...] DKK (43). |
| --- | --- |

(51)

Mokesčius iš galutinių vartotojų rinks platintojai. Mokesčio, kurį mokės galutiniai vartotojai, dydį nustatys ne Vyriausybė, dėl jo bus susitarta per įprastas komercines TV2 ir platintojų (t. y. DTT „Boxer“) derybas. TV2 numato, kad TV2 platintojui nustatys 10–12 DKK (be PVM) mokestį už vieną namų ūkį (42). Vartotojų mokesčius ketinama įvesti 2012 m., kad namų ūkiai, kurie šiuo metu naudoja MPEG 2 technologijų įrangą, galinčią priimti „nemokamą“ skaitmeninį antžeminį TV signalą (DR1, DR2 ir TV2), turėtų pakankamai laiko pereiti prie MPEG 4 formato įrangos. Danija tikisi, kad į restruktūrizavimo planą įtraukus šį aspektą bus atkurtas ilgalaikis TV2 gyvybingumas. TV2 tikisi, kad 2012 m. dėl vartotojų mokesčių grynasis pajamų padidėjimas sudarys [...] DKK (43).

| (52) | Teisės akto, pagal kurį platintojai būtų priversti įtraukti TV2 į savo paketus, nebus. Priešingai, dabartinis privalomas vykdyti įpareigojimas bus panaikintas įvedus vartotojų mokesčius (44). Tai nustatyta dabartinio Danijos transliavimo įstatymo 6 skyriaus 38a skirsnio 2 dalyje, kurioje nurodoma, kad jei kultūros ministras leis TV2 rinkti mokesčius iš vartotojų, privalomas vykdyti įpareigojimas nustos galioti. Kitaip tariant, privalomas vykdyti įpareigojimas savaime nustoja galioti, kai įvedami vartotojų mokesčiai. Numatoma, kad TV2 pagrindinis kanalas de facto bus platinamas kabeliniais tinklais ir per antenų asociacijas, kaip dabar. Platintojai gali keisti paketo struktūrą, TV2 gali būti transliuojamas vietoj kurio nors esamo mokamo kanalo. |
| --- | --- |

(52)

Teisės akto, pagal kurį platintojai būtų priversti įtraukti TV2 į savo paketus, nebus. Priešingai, dabartinis privalomas vykdyti įpareigojimas bus panaikintas įvedus vartotojų mokesčius (44). Tai nustatyta dabartinio Danijos transliavimo įstatymo 6 skyriaus 38a skirsnio 2 dalyje, kurioje nurodoma, kad jei kultūros ministras leis TV2 rinkti mokesčius iš vartotojų, privalomas vykdyti įpareigojimas nustos galioti. Kitaip tariant, privalomas vykdyti įpareigojimas savaime nustoja galioti, kai įvedami vartotojų mokesčiai. Numatoma, kad TV2 pagrindinis kanalas de facto bus platinamas kabeliniais tinklais ir per antenų asociacijas, kaip dabar. Platintojai gali keisti paketo struktūrą, TV2 gali būti transliuojamas vietoj kurio nors esamo mokamo kanalo.

| (53) | Iš pradžių manyta, kad bus daromos išimtys dėl galimybės rinkti mokesčius iš galutinių vartotojų ir kad TV2 nerinks mokesčio iš tų galutinių vartotojų, kurie neturi galimybės žiūrėti jokio kito mokamo TV kanalo (tokia sistema vadinama „TV2 Alone“ kortelės sistema). Tai reikštų, kad galutiniai vartotojai, kurie turi galimybę žiūrėti tik nemokamai transliuojamus (FTA) kanalus, ir toliau galėtų žiūrėti TV2 nemokamai. Tačiau ši galimybė, numatyta 2010 m. lapkričio 18 d. kultūros ministro pasiūlymo projekte, nebus įgyvendinama. Todėl TV2 nuo 2012 m. rinks mokestį iš visų galutinių vartotojų, norinčių žiūrėti TV2 visuomeninį kanalą. Kad būtų galima rinkti mokesčius iš galutinių vartotojų, reikia pakeisti TV2 licencijos sąlygas, tai atliks Kultūros ministerija. |
| --- | --- |

(53)

Iš pradžių manyta, kad bus daromos išimtys dėl galimybės rinkti mokesčius iš galutinių vartotojų ir kad TV2 nerinks mokesčio iš tų galutinių vartotojų, kurie neturi galimybės žiūrėti jokio kito mokamo TV kanalo (tokia sistema vadinama „TV2 Alone“ kortelės sistema). Tai reikštų, kad galutiniai vartotojai, kurie turi galimybę žiūrėti tik nemokamai transliuojamus (FTA) kanalus, ir toliau galėtų žiūrėti TV2 nemokamai. Tačiau ši galimybė, numatyta 2010 m. lapkričio 18 d. kultūros ministro pasiūlymo projekte, nebus įgyvendinama. Todėl TV2 nuo 2012 m. rinks mokestį iš visų galutinių vartotojų, norinčių žiūrėti TV2 visuomeninį kanalą. Kad būtų galima rinkti mokesčius iš galutinių vartotojų, reikia pakeisti TV2 licencijos sąlygas, tai atliks Kultūros ministerija.

| (54) | Pradinės pagalbos priemonės, apie kurias pranešta: Iš pradžių pranešta, kad numatyta vykdyti ne tik restruktūrizavimą, bet ir tris pagalbos priemones, kurių bendra vertė sudaro 1 375 mln. DKK. Tai:






  — | 300 mln. DKK subordinuotoji paskola, |
| --- | --- | --- |

(54)

Pradinės pagalbos priemonės, apie kurias pranešta: Iš pradžių pranešta, kad numatyta vykdyti ne tik restruktūrizavimą, bet ir tris pagalbos priemones, kurių bendra vertė sudaro 1 375 mln. DKK. Tai:

—

300 mln. DKK subordinuotoji paskola,

| — | garantija, suteikiama transliavimo tinklo pardavimui už numatytą 475 mln. DKK kainą, ir |
| --- | --- |

—

garantija, suteikiama transliavimo tinklo pardavimui už numatytą 475 mln. DKK kainą, ir

| — | laikinas kreditas, kurio pradinė suma yra 600 mln. DKK, jeigu TV2 negalėtų gauti išorės finansavimo. |
| --- | --- |

—

laikinas kreditas, kurio pradinė suma yra 600 mln. DKK, jeigu TV2 negalėtų gauti išorės finansavimo.

| (55) | Danija nurodė, kad palūkanos ir garantijų mokesčiai bus tokie, kokie būtų taikomi stabiliai veikiančioms įmonėms. Šios priemonės niekada nebuvo įgyvendintos. Išsamesnė informacija pateikta Komisijos sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą (45). |
| --- | --- |

(55)

Danija nurodė, kad palūkanos ir garantijų mokesčiai bus tokie, kokie būtų taikomi stabiliai veikiančioms įmonėms. Šios priemonės niekada nebuvo įgyvendintos. Išsamesnė informacija pateikta Komisijos sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą (45).

| (56) | Sanavimo pagalbai skirtas 1 000 DKK kreditas, kurį suteikti Komisija leido 2008 m. rugpjūčio 4 d. sprendime, tebegalioja. |
| --- | --- |

(56)

Sanavimo pagalbai skirtas 1 000 DKK kreditas, kurį suteikti Komisija leido 2008 m. rugpjūčio 4 d. sprendime, tebegalioja.

| (57) | Danija pateikė informaciją apie restruktūrizavimo sąnaudas ir šiuo atžvilgiu siūlo dvi skirtingas skaičiavimo galimybes. Pirma, ji tvirtina, kad TV2 restruktūrizavimas yra finansinis restruktūrizavimas, o likvidumo trūkumui padengti skirtos sąnaudos iš tiesų yra restruktūrizavimo sąnaudos, t. y. sąnaudos, kuriomis užtikrinamas ilgalaikis gyvybingumas. Danija mano, kad, nepaisant to, kokios bus šios sąnaudos, jas TV2 visiškai apmokės pati. Taip yra dėl to, kad Danija daro prielaidą, kad iki Komisijos sprendimo visos pagalbos priemonės bus arba įgyvendintos, arba visiškai grąžintos (46). Danija taip pat teigia, kad konkrečiu TV2 restruktūrizavimo atveju sutaupytos sąnaudos taip pat turėtų būti pripažįstamos restruktūrizavimo sąnaudomis, nes dėl sutaupytų sąnaudų turėtų ne tik padidėti konkurencingumas, bet ir TV2 finansinis gyvybingumas visiškai komerciniu požiūriu (47). Pagal alternatyvų, tradiciškesnį restruktūrizavimo sąnaudų skaičiavimą, pagal kurį sutaupytos sąnaudos neįskaičiuojamos, įskaičiuojamos tik vienkartinės nepaprastosios patirtos sąnaudos, kurios, kaip nurodo Danija, sudaro [...] mln. DKK, tai - transliavimo tinklo pardavimo sandorio sąnaudos, sąnaudos, susijusios su perėjimu prie mokamos televizijos (vartotojų mokesčių) ir teisinės bei konsultacijų sąnaudos bei sutarčių su darbuotojais nutraukimo sąnaudos (48). |
| --- | --- |

(57)

Danija pateikė informaciją apie restruktūrizavimo sąnaudas ir šiuo atžvilgiu siūlo dvi skirtingas skaičiavimo galimybes. Pirma, ji tvirtina, kad TV2 restruktūrizavimas yra finansinis restruktūrizavimas, o likvidumo trūkumui padengti skirtos sąnaudos iš tiesų yra restruktūrizavimo sąnaudos, t. y. sąnaudos, kuriomis užtikrinamas ilgalaikis gyvybingumas. Danija mano, kad, nepaisant to, kokios bus šios sąnaudos, jas TV2 visiškai apmokės pati. Taip yra dėl to, kad Danija daro prielaidą, kad iki Komisijos sprendimo visos pagalbos priemonės bus arba įgyvendintos, arba visiškai grąžintos (46). Danija taip pat teigia, kad konkrečiu TV2 restruktūrizavimo atveju sutaupytos sąnaudos taip pat turėtų būti pripažįstamos restruktūrizavimo sąnaudomis, nes dėl sutaupytų sąnaudų turėtų ne tik padidėti konkurencingumas, bet ir TV2 finansinis gyvybingumas visiškai komerciniu požiūriu (47). Pagal alternatyvų, tradiciškesnį restruktūrizavimo sąnaudų skaičiavimą, pagal kurį sutaupytos sąnaudos neįskaičiuojamos, įskaičiuojamos tik vienkartinės nepaprastosios patirtos sąnaudos, kurios, kaip nurodo Danija, sudaro [...] mln. DKK, tai - transliavimo tinklo pardavimo sandorio sąnaudos, sąnaudos, susijusios su perėjimu prie mokamos televizijos (vartotojų mokesčių) ir teisinės bei konsultacijų sąnaudos bei sutarčių su darbuotojais nutraukimo sąnaudos (48).

| (58) | Kaip kompensacinę priemonę TV2 iš pradžių įsipareigojo restruktūrizavimo laikotarpiu, t. y. iki 2012 m. gruodžio 31 d., nekurti naujų TV kanalų. Danija nurodo, kad įmonei tai nuostolinga, nes nauji kanalai paverstų TV2 mažiau priklausoma nuo pajamų iš reklamos. Skaitmeniniame pasaulyje žiūrovams dažniau rodomi specializuoti kanalai ir TV2 nurodo, kad konkurentai šiuo laikotarpiu kuria naujus kanalus. |
| --- | --- |

(58)

Kaip kompensacinę priemonę TV2 iš pradžių įsipareigojo restruktūrizavimo laikotarpiu, t. y. iki 2012 m. gruodžio 31 d., nekurti naujų TV kanalų. Danija nurodo, kad įmonei tai nuostolinga, nes nauji kanalai paverstų TV2 mažiau priklausoma nuo pajamų iš reklamos. Skaitmeniniame pasaulyje žiūrovams dažniau rodomi specializuoti kanalai ir TV2 nurodo, kad konkurentai šiuo laikotarpiu kuria naujus kanalus.

| (59) | Dėl restruktūrizavimo plano trukmės - pranešta, kad jis parengtas laikotarpiui iki 2012 m. gruodžio 31 d., Danijos institucijos nurodė, kad TV2 yra suinteresuota pakeisti visą valstybės pagalbą kuo greičiau, taigi restruktūrizavimo laikotarpį užbaigti kuo anksčiau (49). |
| --- | --- |

(59)

Dėl restruktūrizavimo plano trukmės - pranešta, kad jis parengtas laikotarpiui iki 2012 m. gruodžio 31 d., Danijos institucijos nurodė, kad TV2 yra suinteresuota pakeisti visą valstybės pagalbą kuo greičiau, taigi restruktūrizavimo laikotarpį užbaigti kuo anksčiau (49).

3.   Tolesni pokyčiai restruktūrizavimo laikotarpiu

| (60) | Restruktūrizavimo plane nurodyta, kad 2010 m. rugsėjo 30 d. TV2 pardavė savo transliavimo tinklą Švedijos įmonei „Teracom AB“, „Boxer“ savininkei. Iš pardavimo TV2 gavo apie 640 mln. DKK pajamų prieš mokesčius, kurios buvo panaudotos TV2 skolai sumažinti. |
| --- | --- |

(60)

Restruktūrizavimo plane nurodyta, kad 2010 m. rugsėjo 30 d. TV2 pardavė savo transliavimo tinklą Švedijos įmonei „Teracom AB“, „Boxer“ savininkei. Iš pardavimo TV2 gavo apie 640 mln. DKK pajamų prieš mokesčius, kurios buvo panaudotos TV2 skolai sumažinti.

| (61) | TV2 taip pat pavyko įkeisti savo verslo patalpas Odensėje, bet už mažesnę sumą, negu planuota. Vietoj [...] mln. DKK ji gavo tik 80 mln. DKK hipoteką. |
| --- | --- |

(61)

TV2 taip pat pavyko įkeisti savo verslo patalpas Odensėje, bet už mažesnę sumą, negu planuota. Vietoj [...] mln. DKK ji gavo tik 80 mln. DKK hipoteką.

| (62) | 2010 m. spalio 4 d. TV2 grąžino visas panaudotas laikino kredito, kurį Komisija leido suteikti sprendime dėl sanavimo pagalbos, dalis. Iš viso TV2 panaudojo 223 mln. DKK sanavimo pagalbos sumos. Iki 2008 m. pabaigos, t. y. per šešis sanavimo pagalbos laikotarpio mėnesius, TV2 iš viso panaudojo 208 mln. (50) Atsižvelgdama į transliavimo tinklo pardavimą, kuris vyko sėkmingiau, negu numatyta restruktūrizavimo plane, Danija pateikė šiuos patikslintus duomenis apie TV2 finansinę padėtį (atsižvelgiant į abonentinius mokesčius už pagrindinį kanalą) (51).










  (mln. DKK) |
| --- | --- |
| | Įvykdyta
  2009 m. | Sąmata
  2010 m. | Prognozė
  2011 m. | Prognozė
  2012 m. | Prognozė
  2013 m. |
| Pajamos | 2 029 | 2 147 | (...) | (...) | (...) |
| Sąnaudos | –1 910 | –1 974 | (...) | (...) | (...) |
| Pajamos prieš palūkanas ir mokesčius (EBIT) | –2 | –25 | (...) | (...) | (...) |
| Pelnas prieš mokesčius iš tęsiamos veiklos | –28 | 42 | (...) | (...) | (...) |
| Pelnas prieš mokesčius iš netęsiamos veiklos | 1 | 397 | (...) | (...) | (...) |
| Pelnas po mokesčių | –14 | 353 | (...) | (...) | (...) |
| Nuosavas kapitalas metų pabaigoje | 601 | 952 | (...) | (...) | (...) |
| Skola, už kurią mokamos palūkanos, metų pabaigoje | 659 | –84 | (...) | (...) | (...) |

(62)

2010 m. spalio 4 d. TV2 grąžino visas panaudotas laikino kredito, kurį Komisija leido suteikti sprendime dėl sanavimo pagalbos, dalis. Iš viso TV2 panaudojo 223 mln. DKK sanavimo pagalbos sumos. Iki 2008 m. pabaigos, t. y. per šešis sanavimo pagalbos laikotarpio mėnesius, TV2 iš viso panaudojo 208 mln. (50) Atsižvelgdama į transliavimo tinklo pardavimą, kuris vyko sėkmingiau, negu numatyta restruktūrizavimo plane, Danija pateikė šiuos patikslintus duomenis apie TV2 finansinę padėtį (atsižvelgiant į abonentinius mokesčius už pagrindinį kanalą) (51).

(mln. DKK)

Įvykdyta

2009 m.

Sąmata

2010 m.

Prognozė

2011 m.

Prognozė

2012 m.

Prognozė

2013 m.

Pajamos

2 029

2 147

(...)

(...)

(...)

Sąnaudos

–1 910

–1 974

(...)

(...)

(...)

Pajamos prieš palūkanas ir mokesčius (EBIT)

–2

–25

(...)

(...)

(...)

Pelnas prieš mokesčius iš tęsiamos veiklos

–28

42

(...)

(...)

(...)

Pelnas prieš mokesčius iš netęsiamos veiklos

1

397

(...)

(...)

(...)

Pelnas po mokesčių

–14

353

(...)

(...)

(...)

Nuosavas kapitalas metų pabaigoje

601

952

(...)

(...)

(...)

Skola, už kurią mokamos palūkanos, metų pabaigoje

659

–84

(...)

(...)

(...)

| (63) | 2010 m. spalio 13 d. [...] pasiūlė suteikti TV2 papildomą [...] mln. DKK kreditą. Taip TV2 ilgalaikės priemonės padidėtų [...] nuo [...] mln. DKK iki [...] mln. DKK (52). Tačiau pasiūlymas pateiktas su dviem sąlygomis:






  a) | [...] |
| --- | --- | --- |

(63)

2010 m. spalio 13 d. [...] pasiūlė suteikti TV2 papildomą [...] mln. DKK kreditą. Taip TV2 ilgalaikės priemonės padidėtų [...] nuo [...] mln. DKK iki [...] mln. DKK (52). Tačiau pasiūlymas pateiktas su dviem sąlygomis:

a)

[...]

| b) | [...]. |
| --- | --- |

b)

[...].

| (64) | Tuo remdamasi TV2 tikisi iki 2012 m. gauti [...]-[...] mln. DKK finansinių lėšų. Jas sudaro [...]-[...] mln. DKK ir [...] mln. DKK papildomas kreditas (53). |
| --- | --- |

(64)

Tuo remdamasi TV2 tikisi iki 2012 m. gauti [...]-[...] mln. DKK finansinių lėšų. Jas sudaro [...]-[...] mln. DKK ir [...] mln. DKK papildomas kreditas (53).

| (65) | Danija taip pat pateikė duomenis apie TV2 kapitalo struktūrą. Kadangi kilo problemų gauti išorės finansavimą dėl netikrumo, susijusio su nagrinėjamomis teisinėmis bylomis ir TV2 verslo modeliu, kuris priklauso nuo pajamų iš reklamos, Danija teigė, kad TV2 turėtų mažiau skolintis, o daugiau naudotis nuosavu kapitalu. Komisija taip pat pažymi, kad esama neatitikimų tarp TV2 ir panašių įmonių nuosavo kapitalo finansavimo laipsnio. |
| --- | --- |

(65)

Danija taip pat pateikė duomenis apie TV2 kapitalo struktūrą. Kadangi kilo problemų gauti išorės finansavimą dėl netikrumo, susijusio su nagrinėjamomis teisinėmis bylomis ir TV2 verslo modeliu, kuris priklauso nuo pajamų iš reklamos, Danija teigė, kad TV2 turėtų mažiau skolintis, o daugiau naudotis nuosavu kapitalu. Komisija taip pat pažymi, kad esama neatitikimų tarp TV2 ir panašių įmonių nuosavo kapitalo finansavimo laipsnio.

| (66) | Tiksliau tariant, kapitalo struktūrą galima įvertinti pagal mokumo lygį, t. y. buhalterinio nuosavo kapitalo ir bendro balanso rezultato santykį. PWC (Danijos konsultavimo finansų klausimais įmonė) parodė, kad vidutinis į TV2 panašių įmonių mokumo lygis yra apie [...] proc. ([...] proc. 2009 m. pabaigoje) (54). Vidutinis į TV2 panašių įmonių mokumo lygis yra daug mažesnis už tą mokumo lygį, kurį TV2 turėtų pasiekti restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje. Po transliavimo tinklo pardavimo TV2 mokumo lygis 2010 m. pabaigoje buvo [...] proc. Numatoma, kad 2011 m. pabaigoje jis bus [...] proc., o 2012 m. pabaigoje [...] proc. Remiantis naujausiomis TV2 pateiktomis prognozėmis, grynasis skolos koeficientas (grynosios skolos, už kurią mokamos palūkanos, ir EBITDA santykis) 2010 m. pabaigoje turėtų būti apie [...], 2011 m. pabaigoje [...], 2012 m. pabaigoje [...]. Pasirinktų į TV2 panašių įmonių vidutinis grynosios skolos ir nuosavo kapitalo santykis 2009 m. pabaigoje buvo [...] ([...]) (55). |
| --- | --- |

(66)

Tiksliau tariant, kapitalo struktūrą galima įvertinti pagal mokumo lygį, t. y. buhalterinio nuosavo kapitalo ir bendro balanso rezultato santykį. PWC (Danijos konsultavimo finansų klausimais įmonė) parodė, kad vidutinis į TV2 panašių įmonių mokumo lygis yra apie [...] proc. ([...] proc. 2009 m. pabaigoje) (54). Vidutinis į TV2 panašių įmonių mokumo lygis yra daug mažesnis už tą mokumo lygį, kurį TV2 turėtų pasiekti restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje. Po transliavimo tinklo pardavimo TV2 mokumo lygis 2010 m. pabaigoje buvo [...] proc. Numatoma, kad 2011 m. pabaigoje jis bus [...] proc., o 2012 m. pabaigoje [...] proc. Remiantis naujausiomis TV2 pateiktomis prognozėmis, grynasis skolos koeficientas (grynosios skolos, už kurią mokamos palūkanos, ir EBITDA santykis) 2010 m. pabaigoje turėtų būti apie [...], 2011 m. pabaigoje [...], 2012 m. pabaigoje [...]. Pasirinktų į TV2 panašių įmonių vidutinis grynosios skolos ir nuosavo kapitalo santykis 2009 m. pabaigoje buvo [...] ([...]) (55).

4.   Naujų finansinių parametrų poveikis restruktūrizavimo planui, apie kurį pranešta

| (67) | Danija patvirtino, kad nei viena iš restruktūrizavimo plane siūlomų trijų pagalbos priemonių niekada nebuvo įgyvendinta ir kad Danija laukė Komisijos sprendimo laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 659/1999 3 straipsnyje nustatytos neveikimo sąlygos (56). Tačiau atsižvelgiant į naujausius pokyčius aktuali yra tik dabartinėje restruktūrizavimo plano redakcijoje numatyta paskola ir kreditas (57). Pagalbos priemonė, apie kurią pranešta ir kurią sudaro siūloma garantija dėl transliavimo tinklo pardavimo, tapo nebeaktuali ir netaikytina (58), nes pardavimas sėkmingai įvykdytas be garantijos (59). Šiuo metu galioja tik laikinas kreditas.
  Atsižvelgiant į tai, kad pardavus transliavimo tinklą TV2 finansinė padėtis pagerėjo, Danija nurodė, kad visos priemonės gali būti panaikintos su vienintele sąlyga, kad restruktūrizavimo planas bus patvirtintas (įskaitant galimybę įvesti galutinių vartotojų mokesčius) ir kad Komisija priims sprendimą „senose“ valstybės pagalbos bylose, pagal kurį Danijos Vyriausybei nereikės papildomai grąžinti jokios valstybės pagalbos (60). Pagal tokį scenarijų TV2 teigia, kad turės pakankamai finansavimo iki 2012 m., kai bus įvesti pagrindinio kanalo abonentiniai mokesčiai (61). Paties restruktūrizavimo plano neatsisakoma. Dėl dar galiojančios sanavimo pagalbos - TV2 šiuo metu negali pasinaudoti didesne lėšų dalimi, nes neįvykdytos sąlygos (ekspertas turi patvirtinti likvidumo poreikį) (62). |
| --- | --- |

(67)

Danija patvirtino, kad nei viena iš restruktūrizavimo plane siūlomų trijų pagalbos priemonių niekada nebuvo įgyvendinta ir kad Danija laukė Komisijos sprendimo laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 659/1999 3 straipsnyje nustatytos neveikimo sąlygos (56). Tačiau atsižvelgiant į naujausius pokyčius aktuali yra tik dabartinėje restruktūrizavimo plano redakcijoje numatyta paskola ir kreditas (57). Pagalbos priemonė, apie kurią pranešta ir kurią sudaro siūloma garantija dėl transliavimo tinklo pardavimo, tapo nebeaktuali ir netaikytina (58), nes pardavimas sėkmingai įvykdytas be garantijos (59). Šiuo metu galioja tik laikinas kreditas.

Atsižvelgiant į tai, kad pardavus transliavimo tinklą TV2 finansinė padėtis pagerėjo, Danija nurodė, kad visos priemonės gali būti panaikintos su vienintele sąlyga, kad restruktūrizavimo planas bus patvirtintas (įskaitant galimybę įvesti galutinių vartotojų mokesčius) ir kad Komisija priims sprendimą „senose“ valstybės pagalbos bylose, pagal kurį Danijos Vyriausybei nereikės papildomai grąžinti jokios valstybės pagalbos (60). Pagal tokį scenarijų TV2 teigia, kad turės pakankamai finansavimo iki 2012 m., kai bus įvesti pagrindinio kanalo abonentiniai mokesčiai (61). Paties restruktūrizavimo plano neatsisakoma. Dėl dar galiojančios sanavimo pagalbos - TV2 šiuo metu negali pasinaudoti didesne lėšų dalimi, nes neįvykdytos sąlygos (ekspertas turi patvirtinti likvidumo poreikį) (62).

| (68) | Pradiniame restruktūrizavimo plane Danija įsipareigojo, kad TV2 nekurs naujų TV transliavimo kanalų. Vėliau paaiškinta, kad tas įsipareigojimas galioja ir dėl radijo kanalų, bet Danijos institucijos mano, kad ši kompensacinė priemonė turėtų netekti galios, kai bus panaikintos visos pagalbos priemonės - jų nuomone, tai turėtų įvykti restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje (63). Per Komisijos tyrimą Danijos Vyriausybė nusprendė paskelbti konkursą dėl visuomeninio radijo kanalo (64). Šio naujo radijo kanalo paskirtis - sukurti visuomeninių programų transliavimo konkurenciją Danijos radijo rinkoje, kurioje dominuoja visuomeninis transliuotojas DR, kuriam priklauso apie 80 % klausytojų rinkos dalis. Iš pradžių TV2 ketino dalyvauti tame konkurse, kuriame pasiūlymą buvo galima pateikti tik po to, kai baigsis pagalbos priemonių galiojimas. Tačiau per tyrimą Danija patvirtino, kad dėl Komisijos vykdomo tyrimo TV2 nedalyvaus šiame konkurse (65). |
| --- | --- |

(68)

Pradiniame restruktūrizavimo plane Danija įsipareigojo, kad TV2 nekurs naujų TV transliavimo kanalų. Vėliau paaiškinta, kad tas įsipareigojimas galioja ir dėl radijo kanalų, bet Danijos institucijos mano, kad ši kompensacinė priemonė turėtų netekti galios, kai bus panaikintos visos pagalbos priemonės - jų nuomone, tai turėtų įvykti restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje (63). Per Komisijos tyrimą Danijos Vyriausybė nusprendė paskelbti konkursą dėl visuomeninio radijo kanalo (64). Šio naujo radijo kanalo paskirtis - sukurti visuomeninių programų transliavimo konkurenciją Danijos radijo rinkoje, kurioje dominuoja visuomeninis transliuotojas DR, kuriam priklauso apie 80 % klausytojų rinkos dalis. Iš pradžių TV2 ketino dalyvauti tame konkurse, kuriame pasiūlymą buvo galima pateikti tik po to, kai baigsis pagalbos priemonių galiojimas. Tačiau per tyrimą Danija patvirtino, kad dėl Komisijos vykdomo tyrimo TV2 nedalyvaus šiame konkurse (65).

| (69) | TV2 nurodo, kad, kol nagrinėjamos teisinės bylos, TV2 finansinę padėtį tinkamai įvertinti palyginant su jos konkurentais galima tik pagal pajamų rodiklius. Tačiau TV2 pripažįsta, kad kapitalo rodikliai (pavyzdžiui, mokumo rodiklis) taps prasmingas tik tada, kai bus pašalintas netikrumas dėl verslo modelio ir bus išspręsti teisiniai ginčai (66). Danijos Vyriausybė pareiškė ketinanti užtikrinti, kad TV2 kapitalas nebūtų pernelyg didelis, ir norinti nustatyti priemones, kuriomis užtikrintų, kad šis tikslas būtų pasiektas, kai 2012 m. bus įvesti galutinių vartotojų mokesčiai. Danijos Vyriausybė, kaip TV2 savininkė, užtikrins, kad, kai bus įvesti vartotojų mokesčiai ir stabilizuota finansinė padėtis, TV2 kapitalo struktūra atitiks įprastas rinkos sąlygas. |
| --- | --- |

(69)

TV2 nurodo, kad, kol nagrinėjamos teisinės bylos, TV2 finansinę padėtį tinkamai įvertinti palyginant su jos konkurentais galima tik pagal pajamų rodiklius. Tačiau TV2 pripažįsta, kad kapitalo rodikliai (pavyzdžiui, mokumo rodiklis) taps prasmingas tik tada, kai bus pašalintas netikrumas dėl verslo modelio ir bus išspręsti teisiniai ginčai (66). Danijos Vyriausybė pareiškė ketinanti užtikrinti, kad TV2 kapitalas nebūtų pernelyg didelis, ir norinti nustatyti priemones, kuriomis užtikrintų, kad šis tikslas būtų pasiektas, kai 2012 m. bus įvesti galutinių vartotojų mokesčiai. Danijos Vyriausybė, kaip TV2 savininkė, užtikrins, kad, kai bus įvesti vartotojų mokesčiai ir stabilizuota finansinė padėtis, TV2 kapitalo struktūra atitiks įprastas rinkos sąlygas.

| (70) | Tuo tikslu Danija įsipareigojo pavesti nepriklausomam finansų ekspertui 2012 m. pabaigoje - 2013 m. pradžioje atlikti TV2 kapitalo struktūros analizę, palyginant ją su kitų atitinkamų žiniasklaidos įmonių kapitalo struktūra. Jeigu TV2 kapitalo struktūra labai skirsis nuo vidutinės atitinkamų panašių įmonių grupės kapitalo struktūros, Danijos Vyriausybė įsipareigoja pakoreguoti kapitalo struktūrą per 2013 m. balandžio mėn. visuotinį susirinkimą, kad ištaisytų padėtį. Jeigu būtų svarbių priežasčių nekoreguoti kapitalo struktūros, Danijos Vyriausybė praneš Komisijai apie restruktūrizavimo plano pakeitimus. Danijos Vyriausybė įsipareigoja restruktūrizuoti kapitalo bazę dividendų mokėjimais, kurie bus patvirtinti 2013 m. balandžio mėn. visuotiniame susirinkime, o ne didinant TV2 skolą ir taip išplečiant balansą. |
| --- | --- |

(70)

Tuo tikslu Danija įsipareigojo pavesti nepriklausomam finansų ekspertui 2012 m. pabaigoje - 2013 m. pradžioje atlikti TV2 kapitalo struktūros analizę, palyginant ją su kitų atitinkamų žiniasklaidos įmonių kapitalo struktūra. Jeigu TV2 kapitalo struktūra labai skirsis nuo vidutinės atitinkamų panašių įmonių grupės kapitalo struktūros, Danijos Vyriausybė įsipareigoja pakoreguoti kapitalo struktūrą per 2013 m. balandžio mėn. visuotinį susirinkimą, kad ištaisytų padėtį. Jeigu būtų svarbių priežasčių nekoreguoti kapitalo struktūros, Danijos Vyriausybė praneš Komisijai apie restruktūrizavimo plano pakeitimus. Danijos Vyriausybė įsipareigoja restruktūrizuoti kapitalo bazę dividendų mokėjimais, kurie bus patvirtinti 2013 m. balandžio mėn. visuotiniame susirinkime, o ne didinant TV2 skolą ir taip išplečiant balansą.

| (71) | Danija taip pat įsipareigojo Komisijai iš anksto, dar prieš 2013 m. balandžio mėn. susitikimą, pateikti analizę kartu su Vyriausybės veiklos pagal šią analizę planais. |
| --- | --- |

(71)

Danija taip pat įsipareigojo Komisijai iš anksto, dar prieš 2013 m. balandžio mėn. susitikimą, pateikti analizę kartu su Vyriausybės veiklos pagal šią analizę planais.

V.   2009 M. LIEPOS 2 D. KOMISIJOS SPRENDIMO PRADĖTI PROCEDŪRĄ SANTRAUKA

| (72) | Sprendime pradėti oficialų tyrimą Komisija padarė išvadą, kad restruktūrizavimo plane numatytos paskolos ir garantija, apie kurias pranešta, yra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, dabartinę SESV 107 straipsnio 1 dalį, ir išnagrinėjo, ar restruktūrizavimo planas yra suderinamas pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą, dabartinį SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą, ir Komisijos restruktūrizavimo gaires (67). Tačiau Komisija pasiūlė pateikti pastabas, ar EB sutarties 87 straipsnio (SESV 107 straipsnio) taikymas trukdytų TV2 teikti visuomeninio transliavimo paslaugą. |
| --- | --- |

(72)

Sprendime pradėti oficialų tyrimą Komisija padarė išvadą, kad restruktūrizavimo plane numatytos paskolos ir garantija, apie kurias pranešta, yra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, dabartinę SESV 107 straipsnio 1 dalį, ir išnagrinėjo, ar restruktūrizavimo planas yra suderinamas pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą, dabartinį SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą, ir Komisijos restruktūrizavimo gaires (67). Tačiau Komisija pasiūlė pateikti pastabas, ar EB sutarties 87 straipsnio (SESV 107 straipsnio) taikymas trukdytų TV2 teikti visuomeninio transliavimo paslaugą.

| (73) | Komisija išreiškė abejonių dėl to, ar restruktūrizavimo planas yra suderinamas šiais aspektais:






  — | Nors Komisija pripažįsta, kad kol kas „TV2 Danmark A/S“ yra sunkumus patirianti įmonė, kaip nurodyta Gairėse, bet pasiūlė pateikti pastabas, nes TV2 konkurentai nurodė, kad pinigų srautų problemos kilo dėl pačios įmonės, jas lengva išspręsti ir jos nėra svarbios esminiam įmonės gyvybingumui. Konkurentai taip pat tvirtino, kad 2008 m. TV2 veikė pelningai. |
| --- | --- | --- |

(73)

Komisija išreiškė abejonių dėl to, ar restruktūrizavimo planas yra suderinamas šiais aspektais:

—

Nors Komisija pripažįsta, kad kol kas „TV2 Danmark A/S“ yra sunkumus patirianti įmonė, kaip nurodyta Gairėse, bet pasiūlė pateikti pastabas, nes TV2 konkurentai nurodė, kad pinigų srautų problemos kilo dėl pačios įmonės, jas lengva išspręsti ir jos nėra svarbios esminiam įmonės gyvybingumui. Konkurentai taip pat tvirtino, kad 2008 m. TV2 veikė pelningai.

| — | Be to, atsižvelgdama į tai, kad pagal restruktūrizavimo planą turi būti atsisakyta tam tikros veiklos, kuri struktūriškai būtų nuostolinga net ir po restruktūrizavimo (68), Komisija iškėlė klausimą, ar restruktūrizavimo plano priemonėmis galima TV2 paversti pelninga savarankiška įmone. Komisija taip pat negalėjo patvirtinti, ar bendros rinkos prielaidos, kuriomis grįstas planas, galioja (pvz., reklamos rinkos tendencijų, BVP augimo, TV2 gebėjimo išsaugoti žiūrovų rinkos dalį). |
| --- | --- |

—

Be to, atsižvelgdama į tai, kad pagal restruktūrizavimo planą turi būti atsisakyta tam tikros veiklos, kuri struktūriškai būtų nuostolinga net ir po restruktūrizavimo (68), Komisija iškėlė klausimą, ar restruktūrizavimo plano priemonėmis galima TV2 paversti pelninga savarankiška įmone. Komisija taip pat negalėjo patvirtinti, ar bendros rinkos prielaidos, kuriomis grįstas planas, galioja (pvz., reklamos rinkos tendencijų, BVP augimo, TV2 gebėjimo išsaugoti žiūrovų rinkos dalį).

| — | Atsižvelgiant į ekonominę padėtį įgyvendinant restruktūrizavimo planą, suabejota jo ilga trukme. |
| --- | --- |

—

Atsižvelgiant į ekonominę padėtį įgyvendinant restruktūrizavimo planą, suabejota jo ilga trukme.

| — | Be to, kadangi, sėkmingai įgyvendinus 2010- 2011 m. restruktūrizavimo plane numatytas finansinio ir veiklos restruktūrizavimo priemones, gali nebeprireikti įvesti vartotojų mokesčių už TV2 kanalą, kad būtų užtikrintas „TV2 Danmark A/S“ ilgalaikis gyvybingumas, ir kadangi nebuvo įvertintas tų mokesčių poveikis konkurencijai, iškeltas klausimas, ar savaiminis šių mokesčių įvedimas 2012 m., dėl kurio jau nuspręsta, yra tikslingas. |
| --- | --- |

—

Be to, kadangi, sėkmingai įgyvendinus 2010- 2011 m. restruktūrizavimo plane numatytas finansinio ir veiklos restruktūrizavimo priemones, gali nebeprireikti įvesti vartotojų mokesčių už TV2 kanalą, kad būtų užtikrintas „TV2 Danmark A/S“ ilgalaikis gyvybingumas, ir kadangi nebuvo įvertintas tų mokesčių poveikis konkurencijai, iškeltas klausimas, ar savaiminis šių mokesčių įvedimas 2012 m., dėl kurio jau nuspręsta, yra tikslingas.

| — | Komisija išreiškė susirūpinimą, ar vienintelė kompensacinė priemonė - įsipareigojimas nekurti naujų TV kanalų - yra proporcinga pagalbai, „TV2 Danmark A/S“ dydžiui ir santykinei svarbai rinkoje, kurioje ji veikia (69). |
| --- | --- |

—

Komisija išreiškė susirūpinimą, ar vienintelė kompensacinė priemonė - įsipareigojimas nekurti naujų TV kanalų - yra proporcinga pagalbai, „TV2 Danmark A/S“ dydžiui ir santykinei svarbai rinkoje, kurioje ji veikia (69).

| — | Komisija iškėlė klausimą, ar pagalba galėtų būti panaudota ne tik restruktūrizavimo sąnaudoms padengti, bet ir agresyviai elgsenai rinkoje finansuoti. |
| --- | --- |

—

Komisija iškėlė klausimą, ar pagalba galėtų būti panaudota ne tik restruktūrizavimo sąnaudoms padengti, bet ir agresyviai elgsenai rinkoje finansuoti.

VI.   DANIJOS INSTITUCIJŲ NUOMONĖS SANTRAUKA

| (74) | Reikėtų pažymėti, kad į šią Danijos ir trečiųjų šalių pastabų santrauką neįtrauktos pastabos dėl „TV2 Alene“ kortelės sistemos, nes ši restruktūrizavimo plano dalis nebus įgyvendinama. |
| --- | --- |

(74)

Reikėtų pažymėti, kad į šią Danijos ir trečiųjų šalių pastabų santrauką neįtrauktos pastabos dėl „TV2 Alene“ kortelės sistemos, nes ši restruktūrizavimo plano dalis nebus įgyvendinama.

| (75) | Danijos institucijos tvirtina, kad TV2 yra sunkumus patirianti įmonė – tai nurodyta PWC ataskaitoje (70), kuri vėliau buvo patikslinta (71). Tos pačios nuomonės laikytasi ir atsakant į trečiųjų šalių pastabas (72). |
| --- | --- |

(75)

Danijos institucijos tvirtina, kad TV2 yra sunkumus patirianti įmonė – tai nurodyta PWC ataskaitoje (70), kuri vėliau buvo patikslinta (71). Tos pačios nuomonės laikytasi ir atsakant į trečiųjų šalių pastabas (72).

| (76) | PWC ataskaitoje, kuri buvo parengta prieš pat pranešimą dėl restruktūrizavimo, nurodoma, kad TV2 negali atsigauti naudodama vien savo išteklius arba rinkos finansavimą. Danija taip pat tvirtina, kad Komisijai pateiktas restruktūrizavimo planas paremtas realistinėmis prielaidomis ir scenarijais ir rodo, kad įmonės ilgalaikis gyvybingumas bus atkurtas. Tačiau reklamos rinkos padėtis, palyginti su pagrindiniu restruktūrizavimo plane numatytu scenarijumi, pablogėjo. Pirmą 2009 m. pusmetį reklamos rinka sumažėjo 19 %, o TV2 pajamos iš reklamos 2009 m. sumažėjo 24 % Restruktūrizavimo priemonės bus įgyvendintos kiek galima greičiau, išskyrus mokesčius vartotojams, nes dėl veiklos ir techninių sunkumų jų įvedimą reikia atidėti iki 2012 m. Be to, vėliau, vėl remdamasi PWC prognozėmis, Danija tvirtino, kad prognozės iš tiesų pablogėjo nuo tada, kai parengtas restruktūrizavimo planas, ir kad TV2 2009 m. EBIT rodiklis buvo [...] mln. DKK mažesnis, negu prognozuota restruktūrizavimo plane (73). Danija taip pat pažymi, kad, kaip matyti iš įvairių bankų pranešimų, įmonė negali gauti išorės lėšų, nes bankai abejoja pagrindinio kanalo verslo modeliu, kritiškai vertina cikliškas pajamas iš reklamos kaip pajamų šaltinį ir mano, kad netikrumas, kurį kelia nagrinėjamos teisinės bylos, kelia problemų. |
| --- | --- |

(76)

PWC ataskaitoje, kuri buvo parengta prieš pat pranešimą dėl restruktūrizavimo, nurodoma, kad TV2 negali atsigauti naudodama vien savo išteklius arba rinkos finansavimą. Danija taip pat tvirtina, kad Komisijai pateiktas restruktūrizavimo planas paremtas realistinėmis prielaidomis ir scenarijais ir rodo, kad įmonės ilgalaikis gyvybingumas bus atkurtas. Tačiau reklamos rinkos padėtis, palyginti su pagrindiniu restruktūrizavimo plane numatytu scenarijumi, pablogėjo. Pirmą 2009 m. pusmetį reklamos rinka sumažėjo 19 %, o TV2 pajamos iš reklamos 2009 m. sumažėjo 24 % Restruktūrizavimo priemonės bus įgyvendintos kiek galima greičiau, išskyrus mokesčius vartotojams, nes dėl veiklos ir techninių sunkumų jų įvedimą reikia atidėti iki 2012 m. Be to, vėliau, vėl remdamasi PWC prognozėmis, Danija tvirtino, kad prognozės iš tiesų pablogėjo nuo tada, kai parengtas restruktūrizavimo planas, ir kad TV2 2009 m. EBIT rodiklis buvo [...] mln. DKK mažesnis, negu prognozuota restruktūrizavimo plane (73). Danija taip pat pažymi, kad, kaip matyti iš įvairių bankų pranešimų, įmonė negali gauti išorės lėšų, nes bankai abejoja pagrindinio kanalo verslo modeliu, kritiškai vertina cikliškas pajamas iš reklamos kaip pajamų šaltinį ir mano, kad netikrumas, kurį kelia nagrinėjamos teisinės bylos, kelia problemų.

| (77) | Veiklos ir finansinio restruktūrizavimo priemonės yra analizuojamos kaip intensyviausia priemonė, kurios galima imtis nepakenkiant visuomeninio TV2 kanalo programų kūrimo kokybei. Šios priemonės privers TV2 geriau išnaudoti savo turtą ir taip sumažinti pagalbą iki mažiausio reikalingo lygio. |
| --- | --- |

(77)

Veiklos ir finansinio restruktūrizavimo priemonės yra analizuojamos kaip intensyviausia priemonė, kurios galima imtis nepakenkiant visuomeninio TV2 kanalo programų kūrimo kokybei. Šios priemonės privers TV2 geriau išnaudoti savo turtą ir taip sumažinti pagalbą iki mažiausio reikalingo lygio.

| (78) | Kadangi transliavimo tinklo pardavimas vyko sėkmingiau, negu tikėtasi, Vyriausybė vėliau patikino, kad pagalbos priemones bus galima panaikinti ir jų neįgyvendinti, jeigu Komisija patvirtins restruktūrizavimo planą, bus išspręsta 2004 m. gegužės 19 d. valstybės pagalbos byla ir nebus reikalaujama grąžinti didesnės sumos (74). |
| --- | --- |

(78)

Kadangi transliavimo tinklo pardavimas vyko sėkmingiau, negu tikėtasi, Vyriausybė vėliau patikino, kad pagalbos priemones bus galima panaikinti ir jų neįgyvendinti, jeigu Komisija patvirtins restruktūrizavimo planą, bus išspręsta 2004 m. gegužės 19 d. valstybės pagalbos byla ir nebus reikalaujama grąžinti didesnės sumos (74).

| (79) | Vartotojų mokesčiai, kurie nėra laikomi valstybės pagalba, yra stabilesnės veiklos pajamos, todėl bankai nebeturėtų nerimauti dėl TV2 verslo modelio. Numatoma, kad po restruktūrizavimo bendra įmonės EBIT marža bus [...]-[...] proc., todėl įmonė galės išgyventi su nuosavomis lėšomis. |
| --- | --- |

(79)

Vartotojų mokesčiai, kurie nėra laikomi valstybės pagalba, yra stabilesnės veiklos pajamos, todėl bankai nebeturėtų nerimauti dėl TV2 verslo modelio. Numatoma, kad po restruktūrizavimo bendra įmonės EBIT marža bus [...]-[...] proc., todėl įmonė galės išgyventi su nuosavomis lėšomis.

| (80) | Nors kainodaros ir platintojų paketų struktūros pokyčių neįmanoma prognozuoti, TV2 vartotojų mokesčių įvedimas neturėtų nulemti netiesioginio finansavimo iš TV konkurentų arba susilpninti jų pajėgumus. Šis naujas finansavimas laikomas TV2 pagrindinių ilgalaikių finansavimo sąlygų pokyčiu, dėl kurio TV2 ims veikti lygiomis sąlygomis su privačiaisiais konkurentais (75). |
| --- | --- |

(80)

Nors kainodaros ir platintojų paketų struktūros pokyčių neįmanoma prognozuoti, TV2 vartotojų mokesčių įvedimas neturėtų nulemti netiesioginio finansavimo iš TV konkurentų arba susilpninti jų pajėgumus. Šis naujas finansavimas laikomas TV2 pagrindinių ilgalaikių finansavimo sąlygų pokyčiu, dėl kurio TV2 ims veikti lygiomis sąlygomis su privačiaisiais konkurentais (75).

| (81) | Galiausiai Danijos institucijos tvirtina, kad siūloma kompensacinė priemonė – įsipareigojimas nekurti naujų TV transliavimo kanalų (dabar ir radijo kanalų) yra nuostolinga „TV2 Danmark A/S“, nes ji yra suinteresuota laikytis diversifikavimo strategijos, kad išsaugotų visą rinkos dalį, ir praras pajamas ir iniciatyvos teikiamą pranašumą, o šis atiteks konkurentams, kurie šiuo metu kuria ir toliau kurs naujus kanalus. Vėliau Danija laikėsi nuomonės, kad šios priemonės taikymas turėtų būti nutrauktas, kai visos pagalbos priemonės bus panaikintos, t. y. nuo šio sprendimo dienos. |
| --- | --- |

(81)

Galiausiai Danijos institucijos tvirtina, kad siūloma kompensacinė priemonė – įsipareigojimas nekurti naujų TV transliavimo kanalų (dabar ir radijo kanalų) yra nuostolinga „TV2 Danmark A/S“, nes ji yra suinteresuota laikytis diversifikavimo strategijos, kad išsaugotų visą rinkos dalį, ir praras pajamas ir iniciatyvos teikiamą pranašumą, o šis atiteks konkurentams, kurie šiuo metu kuria ir toliau kurs naujus kanalus. Vėliau Danija laikėsi nuomonės, kad šios priemonės taikymas turėtų būti nutrauktas, kai visos pagalbos priemonės bus panaikintos, t. y. nuo šio sprendimo dienos.

| (82) | Dėl sprendime pradėti procedūrą iškeltos idėjos - sustiprinti TV2 pajėgumus transliuoti aukščiausios kokybės turinį - Danija pažymi, kad TV2 įsipareigojimas teikti viešąją paslaugą taikomas sporto renginiams, įskaitant svarbiausius renginius, ir pagalbai filmų kūrimui. Danija taip pat tvirtina, kad pagal tipinius susitarimus TV2 neleidžiama perleisti teisių trečiosioms šalims, o tai trukdo organizuoti aukcioną. |
| --- | --- |

(82)

Dėl sprendime pradėti procedūrą iškeltos idėjos - sustiprinti TV2 pajėgumus transliuoti aukščiausios kokybės turinį - Danija pažymi, kad TV2 įsipareigojimas teikti viešąją paslaugą taikomas sporto renginiams, įskaitant svarbiausius renginius, ir pagalbai filmų kūrimui. Danija taip pat tvirtina, kad pagal tipinius susitarimus TV2 neleidžiama perleisti teisių trečiosioms šalims, o tai trukdo organizuoti aukcioną.

| (83) | Danija mano, kad restruktūrizavimo procesas atitinka SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkto nuostatas. Tačiau Danija pripažįsta, kad remiantis PWC pajamų prognozėmis pagrindinis kanalas pasibaigus restruktūrizavimo laikotarpiui vis tiek veiktų nuostolingai (76). Danija pažymi, kad TV2 yra įpareigota vykdyti savo misiją - teikti viešąją paslaugą, ir šio įpareigojimo negali nevykdyti. Į šią specifinę TV2 padėtį, kurioje ji atsidūrė nes įgyvendina misiją teikti viešąją paslaugą, reikėtų atsižvelgti šį atvejį vertinant pagal sanavimo ir restruktūrizavimo gaires arba SESV 106 straipsnio 2 dalį. Komerciniu požiūriu visuomeninį kanalą uždaryti nebūtų prasmės, nes jis sukuria svarbią pagrindinio ir nišinių kanalų sąveiką. |
| --- | --- |

(83)

Danija mano, kad restruktūrizavimo procesas atitinka SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkto nuostatas. Tačiau Danija pripažįsta, kad remiantis PWC pajamų prognozėmis pagrindinis kanalas pasibaigus restruktūrizavimo laikotarpiui vis tiek veiktų nuostolingai (76). Danija pažymi, kad TV2 yra įpareigota vykdyti savo misiją - teikti viešąją paslaugą, ir šio įpareigojimo negali nevykdyti. Į šią specifinę TV2 padėtį, kurioje ji atsidūrė nes įgyvendina misiją teikti viešąją paslaugą, reikėtų atsižvelgti šį atvejį vertinant pagal sanavimo ir restruktūrizavimo gaires arba SESV 106 straipsnio 2 dalį. Komerciniu požiūriu visuomeninį kanalą uždaryti nebūtų prasmės, nes jis sukuria svarbią pagrindinio ir nišinių kanalų sąveiką.

VII.   SUINTERESUOTŲJŲ TREČIŲJŲ ŠALIŲ NUOMONIŲ SANTRAUKA

| (84) | Savo pastabose TV2 pirmiausia nurodo jos nuomone svarbiausius restruktūrizavimo plano vertinimo aspektus. |
| --- | --- |

(84)

Savo pastabose TV2 pirmiausia nurodo jos nuomone svarbiausius restruktūrizavimo plano vertinimo aspektus.

| (85) | TV2 tvirtina, kad pagrindinė jos veikla - įpareigojimas plačiai teikti brangią viešąją paslaugą, šis įpareigojimas sudaro pagrindinę įmonės pagrindinio kanalo veiklos dalį. TV2 nurodo, kad šiuo metu tokia veikla sudaro daugiau kaip [...] proc. pagrindinio kanalo sąnaudų. |
| --- | --- |

(85)

TV2 tvirtina, kad pagrindinė jos veikla - įpareigojimas plačiai teikti brangią viešąją paslaugą, šis įpareigojimas sudaro pagrindinę įmonės pagrindinio kanalo veiklos dalį. TV2 nurodo, kad šiuo metu tokia veikla sudaro daugiau kaip [...] proc. pagrindinio kanalo sąnaudų.

| (86) | TV2 nurodo politinį sprendimą, dėl kurio susiklostė dabartinė padėtis. Danijos Vyriausybė ir šalys, kurios pritarė dabartiniam Žiniasklaidos politikos susitarimui, susitarė, kad pagal restruktūrizavimo planą viešoji kompensacija nebus skirta atlyginti išlaidoms, kurias TV2 patiria vykdydama savo įpareigojimą teikti viešąją paslaugą. Kita vertus, nuspręsta įdiegti rinkos principais pagrįstą TV2 verslo modelį, kuris užtikrintų, kad įmonė galėtų konkuruoti atitinkamose rinkose, nepaisant jos įpareigojimo teikti viešąją paslaugą - šiam sprendimui TV2 pritarė. TV2 teigia, kad svarbiausias aspektas šiomis aplinkybėmis yra tai, kad nuo 2012 m. sausio 1 d. panaikinamas ankstesnis draudimas visuomeniniam kanalui rinkti mokesčius iš vartotojų. TV2 tvirtina, kad dėl pagalbos negauna pranašumo nei veiklos, nei komerciniu požiūriu ir kad pagalba tik užtikrina, kad TV2 galėtų pasinaudoti finansavimo galimybėmis, kuriomis gali naudotis jos konkurentai. TV2 teigia, kad jos pagrindinio kanalo negalima vertinti atskirai, nes ir pagrindinis kanalas, ir nišiniai kanalai prisideda prie grupės finansinio rezultato. Bet kuriuo atveju TV2 negali nevykdyti savo įpareigojimo teikti viešąją paslaugą, taikant Gaires arba SESV 106 straipsnio 2 dalį į tai reikėtų atsižvelgti. |
| --- | --- |

(86)

TV2 nurodo politinį sprendimą, dėl kurio susiklostė dabartinė padėtis. Danijos Vyriausybė ir šalys, kurios pritarė dabartiniam Žiniasklaidos politikos susitarimui, susitarė, kad pagal restruktūrizavimo planą viešoji kompensacija nebus skirta atlyginti išlaidoms, kurias TV2 patiria vykdydama savo įpareigojimą teikti viešąją paslaugą. Kita vertus, nuspręsta įdiegti rinkos principais pagrįstą TV2 verslo modelį, kuris užtikrintų, kad įmonė galėtų konkuruoti atitinkamose rinkose, nepaisant jos įpareigojimo teikti viešąją paslaugą - šiam sprendimui TV2 pritarė. TV2 teigia, kad svarbiausias aspektas šiomis aplinkybėmis yra tai, kad nuo 2012 m. sausio 1 d. panaikinamas ankstesnis draudimas visuomeniniam kanalui rinkti mokesčius iš vartotojų. TV2 tvirtina, kad dėl pagalbos negauna pranašumo nei veiklos, nei komerciniu požiūriu ir kad pagalba tik užtikrina, kad TV2 galėtų pasinaudoti finansavimo galimybėmis, kuriomis gali naudotis jos konkurentai. TV2 teigia, kad jos pagrindinio kanalo negalima vertinti atskirai, nes ir pagrindinis kanalas, ir nišiniai kanalai prisideda prie grupės finansinio rezultato. Bet kuriuo atveju TV2 negali nevykdyti savo įpareigojimo teikti viešąją paslaugą, taikant Gaires arba SESV 106 straipsnio 2 dalį į tai reikėtų atsižvelgti.

| (87) | TV2 pažymi, kad, nepaisant to, kad ji dominuoja Danijos televizijos reklamos rinkoje, konkurencija šioje rinkoje yra didelė, jai būdinga tai, kad joje dalyvauja finansiškai stabilios tarptautinės grupės. TV2 taip pat tvirtina, kad pagrindiniams jos konkurentams nedraudžiama ateiti į rinką, jie Danijos televizijos rinkoje sukūrė keletą naujų kanalų (pavyzdžiui, SBS6 („Pro 7“), „TV2 Puls“ (MTG) ir „Canal 9“ („Bonnier“). |
| --- | --- |

(87)

TV2 pažymi, kad, nepaisant to, kad ji dominuoja Danijos televizijos reklamos rinkoje, konkurencija šioje rinkoje yra didelė, jai būdinga tai, kad joje dalyvauja finansiškai stabilios tarptautinės grupės. TV2 taip pat tvirtina, kad pagrindiniams jos konkurentams nedraudžiama ateiti į rinką, jie Danijos televizijos rinkoje sukūrė keletą naujų kanalų (pavyzdžiui, SBS6 („Pro 7“), „TV2 Puls“ (MTG) ir „Canal 9“ („Bonnier“).

| (88) | Be to, dėl konkurencijos padėties Danijos televizijos rinkoje TV2 tvirtina, kad jos rinkos ir žiūrovų dalis labai sumažėjo (77), [...], be kitų dalykų, dėl to, kad 2009 m. lapkričio mėn. panaikintas analoginis signalas. TV2 taip pat teigia, kad draudimas kurti naujus televizijos kanalus iki 2012 m. dar sumažins TV2 konkurencingumą ir susilpnins įmonę. |
| --- | --- |

(88)

Be to, dėl konkurencijos padėties Danijos televizijos rinkoje TV2 tvirtina, kad jos rinkos ir žiūrovų dalis labai sumažėjo (77), [...], be kitų dalykų, dėl to, kad 2009 m. lapkričio mėn. panaikintas analoginis signalas. TV2 taip pat teigia, kad draudimas kurti naujus televizijos kanalus iki 2012 m. dar sumažins TV2 konkurencingumą ir susilpnins įmonę.

| (89) | Dėl mokamos televizijos rinkos TV2 pažymi, kad grupė šioje rinkoje neturi dominuojančios padėties, taip pat pažymi, kad vienintelis stambus Danijos komercinės televizijos kanalas, kuris neveikia šioje rinkoje, yra TV2 visuomeninis kanalas. Be to, TV2 vertinimu nišiniai kanalai šiuo metu užima apie [...] proc. mokamos TV rinkos dalį ir tikisi, kad bendra stoties rinkos dalis padidės apie [...]–[...] proc., kai TV2 2012 m. galės pradėti rinkti mokesčius iš vartotojų už pagrindinį visuomeninį kanalą. |
| --- | --- |

(89)

Dėl mokamos televizijos rinkos TV2 pažymi, kad grupė šioje rinkoje neturi dominuojančios padėties, taip pat pažymi, kad vienintelis stambus Danijos komercinės televizijos kanalas, kuris neveikia šioje rinkoje, yra TV2 visuomeninis kanalas. Be to, TV2 vertinimu nišiniai kanalai šiuo metu užima apie [...] proc. mokamos TV rinkos dalį ir tikisi, kad bendra stoties rinkos dalis padidės apie [...]–[...] proc., kai TV2 2012 m. galės pradėti rinkti mokesčius iš vartotojų už pagrindinį visuomeninį kanalą.

| (90) | TV2 pažymi, kad negalėjo gauti paskolų iš bankų ir kad net nebuvo lengva įkeisti savo Kvaegtorvet esantį turtą. TV2 pažymi, kad netikrumas, kurį, be kitų dalykų, kelia nebaigtos nagrinėti valstybės pagalbos bylos, stabdo bankus ir šie nesuteikia reikalingo finansavimo. TV2 mano, kad restruktūrizavimo plano trukmė yra tinkama, ir pažymi, kad bent koks jos finansinės padėties pagerėjimas paveiks tik jos galimybes pasinaudoti kredito priemonėmis, o ne jos verslo modelį, kuris turėtų užtikrinti TV2 pelningumą vidutiniu ir ilgesniuoju laikotarpiais. |
| --- | --- |

(90)

TV2 pažymi, kad negalėjo gauti paskolų iš bankų ir kad net nebuvo lengva įkeisti savo Kvaegtorvet esantį turtą. TV2 pažymi, kad netikrumas, kurį, be kitų dalykų, kelia nebaigtos nagrinėti valstybės pagalbos bylos, stabdo bankus ir šie nesuteikia reikalingo finansavimo. TV2 mano, kad restruktūrizavimo plano trukmė yra tinkama, ir pažymi, kad bent koks jos finansinės padėties pagerėjimas paveiks tik jos galimybes pasinaudoti kredito priemonėmis, o ne jos verslo modelį, kuris turėtų užtikrinti TV2 pelningumą vidutiniu ir ilgesniuoju laikotarpiais.

| (91) | TV2 tvirtina, kad galutinių vartotojų mokesčių už pagrindinį visuomeninį kanalą įvedimas nėra valstybės pagalba, taip kanalui tik suteikiamos tokios pačios galimybės kaip konkurentams pasinaudoti įprasčiausia rinkos priemone, kad būtų galima toje rinkoje veikti, būtent rinkti mokesčius iš vartotojų, kurie nusprendžia pasinaudoti jos paslaugomis. Konkurencijos iškraipymą galima būtų ištaisyti taikant SESV 101 arba 102 straipsnius. Pasak TV2, galutinių vartotojų mokestis, šalia kitų restruktūrizavimo plano aspektų, niekaip neiškraipo konkurencijos atitinkamose rinkose. TV2 šiuo atžvilgiu teigia, kad planas užtikrins, kad TV2 grupė, visų pirma pagrindinis visuomeninis kanalas, įgytų reikalingą likvidumą, kol bus įvesti galutinių vartotojų mokesčiai. TV2 taip pat nurodo, kad alternatyvus pakartotinis ne rinkos principais grindžiamo finansavimo įvedimas pagal valstybės pagalbos teisės aktus kaip atlygis už viešąją paslaugą nebūtų priimtinesnis už galutinių vartotojų mokesčius. |
| --- | --- |

(91)

TV2 tvirtina, kad galutinių vartotojų mokesčių už pagrindinį visuomeninį kanalą įvedimas nėra valstybės pagalba, taip kanalui tik suteikiamos tokios pačios galimybės kaip konkurentams pasinaudoti įprasčiausia rinkos priemone, kad būtų galima toje rinkoje veikti, būtent rinkti mokesčius iš vartotojų, kurie nusprendžia pasinaudoti jos paslaugomis. Konkurencijos iškraipymą galima būtų ištaisyti taikant SESV 101 arba 102 straipsnius. Pasak TV2, galutinių vartotojų mokestis, šalia kitų restruktūrizavimo plano aspektų, niekaip neiškraipo konkurencijos atitinkamose rinkose. TV2 šiuo atžvilgiu teigia, kad planas užtikrins, kad TV2 grupė, visų pirma pagrindinis visuomeninis kanalas, įgytų reikalingą likvidumą, kol bus įvesti galutinių vartotojų mokesčiai. TV2 taip pat nurodo, kad alternatyvus pakartotinis ne rinkos principais grindžiamo finansavimo įvedimas pagal valstybės pagalbos teisės aktus kaip atlygis už viešąją paslaugą nebūtų priimtinesnis už galutinių vartotojų mokesčius.

| (92) | TV2 pabrėžia, kad draudimas kurti naujus kanalus tikrai yra nuostolingas. Ji pažymi, kad perėjus prie skaitmeninės televizijos ir pardavus jos tinklą, ji praranda pranašumą, kuriuo iki šiol naudojosi per bendrai valdomą tinklą. Atsakydama į sprendime pradėti procedūrą iškeltą klausimą, ar reikėtų apsvarstyti galimybę parduoti tam tikras programas trečiosioms šalims arba apriboti transliaciją (pavyzdžiui, sporto), TV2 nurodo, kad pagal tipinius susitarimus TV2 draudžiama perleisti teises trečiosioms šalims. Danijoje meninės ir sporto programos sudaro TV2 visuomeninių programų dalį. |
| --- | --- |

(92)

TV2 pabrėžia, kad draudimas kurti naujus kanalus tikrai yra nuostolingas. Ji pažymi, kad perėjus prie skaitmeninės televizijos ir pardavus jos tinklą, ji praranda pranašumą, kuriuo iki šiol naudojosi per bendrai valdomą tinklą. Atsakydama į sprendime pradėti procedūrą iškeltą klausimą, ar reikėtų apsvarstyti galimybę parduoti tam tikras programas trečiosioms šalims arba apriboti transliaciją (pavyzdžiui, sporto), TV2 nurodo, kad pagal tipinius susitarimus TV2 draudžiama perleisti teises trečiosioms šalims. Danijoje meninės ir sporto programos sudaro TV2 visuomeninių programų dalį.

| (93) | SBS nemato priežasčių, kodėl dėl kelių galbūt blogų valdymo sprendimų turėtų būti keičiamas finansavimo modelis ir daromas konkurenciją iškreipiantis poveikis. SBS tvirtina, kad, nepaisant blogų investicijų sprendimų, TV2 rezultatai 2004 - 2008 m. buvo teigiami ir kad ji naudojasi dominuojančia padėtimi TV reklamos rinkoje. Ji taip pat mano, kad restruktūrizavimo planas yra platesnis, negu būtina. Grynoji dabartinė teisės rinkti galutinių vartotojų mokesčius vertė yra daug didesnė negu įvertintas optimalus nuosavas kapitalas, nurodytas kapitalo restruktūrizavimo sprendime. SBS taip pat nurodo, kad vertinant restruktūrizavimo plano poveikį reikėtų atsižvelgti į regioniniams kanalams per licencijos mokesčius suteikiamą pagalbą – apie 400 mln. DKK kasmet. |
| --- | --- |

(93)

SBS nemato priežasčių, kodėl dėl kelių galbūt blogų valdymo sprendimų turėtų būti keičiamas finansavimo modelis ir daromas konkurenciją iškreipiantis poveikis. SBS tvirtina, kad, nepaisant blogų investicijų sprendimų, TV2 rezultatai 2004 - 2008 m. buvo teigiami ir kad ji naudojasi dominuojančia padėtimi TV reklamos rinkoje. Ji taip pat mano, kad restruktūrizavimo planas yra platesnis, negu būtina. Grynoji dabartinė teisės rinkti galutinių vartotojų mokesčius vertė yra daug didesnė negu įvertintas optimalus nuosavas kapitalas, nurodytas kapitalo restruktūrizavimo sprendime. SBS taip pat nurodo, kad vertinant restruktūrizavimo plano poveikį reikėtų atsižvelgti į regioniniams kanalams per licencijos mokesčius suteikiamą pagalbą – apie 400 mln. DKK kasmet.

| (94) | SBS tvirtina, kad nei TV2, nei kuri nors jos patronuojamoji įmonė neturi teisės gauti pagalbą pagal restruktūrizavimo gaires. Šiuo atžvilgiu SBS nurodo, kad „TV2 Danmark“ pirmo 2009 m. pusmečio ataskaitose nurodė 644,9 mln. DKK grynąjį nuosavą kapitalą ir kad įmonė neatitinka kriterijų bankroto procedūrai pradėti. Visi nuostoliai, kurie patiriami dėl įpareigojimo teikti viešąją paslaugą, turėtų būti analizuojami pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį, kuria Danijos Vyriausybė nesirėmė. |
| --- | --- |

(94)

SBS tvirtina, kad nei TV2, nei kuri nors jos patronuojamoji įmonė neturi teisės gauti pagalbą pagal restruktūrizavimo gaires. Šiuo atžvilgiu SBS nurodo, kad „TV2 Danmark“ pirmo 2009 m. pusmečio ataskaitose nurodė 644,9 mln. DKK grynąjį nuosavą kapitalą ir kad įmonė neatitinka kriterijų bankroto procedūrai pradėti. Visi nuostoliai, kurie patiriami dėl įpareigojimo teikti viešąją paslaugą, turėtų būti analizuojami pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį, kuria Danijos Vyriausybė nesirėmė.

| (95) | SBS teigia, kad reikia atidžiai įvertinti, kaip pasiskirsto sąnaudos tarp įvairų TV2 grupės dalių, juolab kad nišinių kanalų sąnaudos yra labai mažos, palyginti su konkurentų. Pagrindinis kanalas buvo vertinamas kaip savarankiškas veiklos vienetas, kuris galėtų būti pelningesnis, jei būtų taikomi tinkami kainodaros standartai. |
| --- | --- |

(95)

SBS teigia, kad reikia atidžiai įvertinti, kaip pasiskirsto sąnaudos tarp įvairų TV2 grupės dalių, juolab kad nišinių kanalų sąnaudos yra labai mažos, palyginti su konkurentų. Pagrindinis kanalas buvo vertinamas kaip savarankiškas veiklos vienetas, kuris galėtų būti pelningesnis, jei būtų taikomi tinkami kainodaros standartai.

| (96) | SBS tvirtina, kad 2004-2008 m. TV2 grupė veikė pelningai, jei nebūtų įskaičiuojama veikla, kurios dabar jau atsisakyta, pavyzdžiui, „TV2 Radio“, ir Komisijos sprendimo dėl išieškojimo poveikis. Bet kuriuo atveju TV2 galėtų būti pelningesnė, pvz., jei sumažintų sąnaudas. |
| --- | --- |

(96)

SBS tvirtina, kad 2004-2008 m. TV2 grupė veikė pelningai, jei nebūtų įskaičiuojama veikla, kurios dabar jau atsisakyta, pavyzdžiui, „TV2 Radio“, ir Komisijos sprendimo dėl išieškojimo poveikis. Bet kuriuo atveju TV2 galėtų būti pelningesnė, pvz., jei sumažintų sąnaudas.

| (97) | SBS toliau aptaria Danijos pateiktą rinkos analizę. Visų pirma, SBS nesutinka su reklamos rinkos apžvalga – pagal jos lūkesčius nuo 2010 m. reklamos rinka augs (78). |
| --- | --- |

(97)

SBS toliau aptaria Danijos pateiktą rinkos analizę. Visų pirma, SBS nesutinka su reklamos rinkos apžvalga – pagal jos lūkesčius nuo 2010 m. reklamos rinka augs (78).

| (98) | SBS teigia, kad restruktūrizavimo planas, jei toks planas būtų iš viso patvirtintas, turėtų būti apribotas laiko požiūriu, jame turėtų būti numatytas turto pardavimas likvidumo problemoms spręsti. |
| --- | --- |

(98)

SBS teigia, kad restruktūrizavimo planas, jei toks planas būtų iš viso patvirtintas, turėtų būti apribotas laiko požiūriu, jame turėtų būti numatytas turto pardavimas likvidumo problemoms spręsti.

| (99) | SBS teigia, kad galutinių mokesčių įvedimas praktikoje turės tą patį poveikį kaip licencijos mokesčių padidinimas, ir, remiantis byla C-206/06 Essent Netwerk Noord BV, tai turėtų būti kvalifikuojama kaip valstybės pagalba. Su byla C-345/02 (Pearle) yra reikšmingų skirtumų, nes priemonė buvo įvesta vien Danijos ir TV2 iniciatyva ir vartotojų mokesčiai nėra skirti specialiems žiūrovų pasirinktiems tikslams. |
| --- | --- |

(99)

SBS teigia, kad galutinių mokesčių įvedimas praktikoje turės tą patį poveikį kaip licencijos mokesčių padidinimas, ir, remiantis byla C-206/06 Essent Netwerk Noord BV, tai turėtų būti kvalifikuojama kaip valstybės pagalba. Su byla C-345/02 (Pearle) yra reikšmingų skirtumų, nes priemonė buvo įvesta vien Danijos ir TV2 iniciatyva ir vartotojų mokesčiai nėra skirti specialiems žiūrovų pasirinktiems tikslams.

| (100) | SBS pabrėžia, kad galutinių vartotojų mokesčius svarbu analizuoti atsižvelgiant į restruktūrizavimo pagalbą. Tikėtina, kad susitarimas įvesti galutinių vartotojų mokesčius paveiks TV2 ir atitinkamų trečiųjų šalių, pavyzdžiui, bankų, elgseną rinkoje nuo restruktūrizavimo plano patvirtinimo, o ne nuo galutinių vartotojų mokesčių įvedimo dienos. Ji taip pat sukritikavo tai, kad nenustatyta nei didžiausia galutinių vartotojų mokesčių, kuriuos TV2 gali rinkti, riba, nei jų panaudojimo sąlygos. Galutinių vartotojų mokesčiai taip pat gali būti naudojami komercinei veiklai finansuoti. |
| --- | --- |

(100)

SBS pabrėžia, kad galutinių vartotojų mokesčius svarbu analizuoti atsižvelgiant į restruktūrizavimo pagalbą. Tikėtina, kad susitarimas įvesti galutinių vartotojų mokesčius paveiks TV2 ir atitinkamų trečiųjų šalių, pavyzdžiui, bankų, elgseną rinkoje nuo restruktūrizavimo plano patvirtinimo, o ne nuo galutinių vartotojų mokesčių įvedimo dienos. Ji taip pat sukritikavo tai, kad nenustatyta nei didžiausia galutinių vartotojų mokesčių, kuriuos TV2 gali rinkti, riba, nei jų panaudojimo sąlygos. Galutinių vartotojų mokesčiai taip pat gali būti naudojami komercinei veiklai finansuoti.

| (101) | SBS teigia, kad galutinių vartotojų mokesčių įvedimo neįmanoma suderinti su viešosios paslaugos koncepcija. Tai reiškia, kad pačios restruktūrizavimo pagalbos negalima pateisinti pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį, nebent planų įvesti vartotojų mokesčius būtų atsisakyta. SBS taip pat teigia, kad vartotojų mokesčių antikonkurencinis poveikis yra akivaizdus, ypač tai, kad dėl jų kai kurie veiklos vykdytojai gali būti priversti palikti rinką, o TV įgis galimybę agresyviau investuoti į naują turinį. Tai yra blogai, ypač dėl to, kad TV2 užima išskirtinę padėtį, nes turi dominuojančią padėtį reklamos rinkoje. |
| --- | --- |

(101)

SBS teigia, kad galutinių vartotojų mokesčių įvedimo neįmanoma suderinti su viešosios paslaugos koncepcija. Tai reiškia, kad pačios restruktūrizavimo pagalbos negalima pateisinti pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį, nebent planų įvesti vartotojų mokesčius būtų atsisakyta. SBS taip pat teigia, kad vartotojų mokesčių antikonkurencinis poveikis yra akivaizdus, ypač tai, kad dėl jų kai kurie veiklos vykdytojai gali būti priversti palikti rinką, o TV įgis galimybę agresyviau investuoti į naują turinį. Tai yra blogai, ypač dėl to, kad TV2 užima išskirtinę padėtį, nes turi dominuojančią padėtį reklamos rinkoje.

| (102) | SBS tvirtina, kad reikalingos pakankamai griežtos kompensacinės priemonės. Todėl ji siūlo, pirma, neleisti TV2 įvesti vartotojų mokesčių. Antra, turėtų būti organizuojami vieši konkursai, siekiant užtikrinti tinkamesnę perdavimo grupės viduje kainodarą, kai TV2 programas parduoda savo patronuojamosioms įmonėms. Trečia, TV2 regioniniai kanalai galėtų būti perduoti „Danmarks Radio“, nes regioniniai kanalai gauna nemažas valstybės pagalbos sumas ir namų ūkiai, kurie moka licencijos mokesčius, norėdami žiūrėti mokamą TV, turėtų dukart mokėti už TV2 regioninius kanalus. Ketvirta, iš TV2 turėtų būti reikalaujama ne tik nesteigti naujų komercinių kanalų, bet ir parduoti bent kai kuriuos esamus kanalus. Pagaliau TV2 turėtų būti įpareigota leisti savo tinklu transliuoti konkuruojančių veiklos vykdytojų reklamą. |
| --- | --- |

(102)

SBS tvirtina, kad reikalingos pakankamai griežtos kompensacinės priemonės. Todėl ji siūlo, pirma, neleisti TV2 įvesti vartotojų mokesčių. Antra, turėtų būti organizuojami vieši konkursai, siekiant užtikrinti tinkamesnę perdavimo grupės viduje kainodarą, kai TV2 programas parduoda savo patronuojamosioms įmonėms. Trečia, TV2 regioniniai kanalai galėtų būti perduoti „Danmarks Radio“, nes regioniniai kanalai gauna nemažas valstybės pagalbos sumas ir namų ūkiai, kurie moka licencijos mokesčius, norėdami žiūrėti mokamą TV, turėtų dukart mokėti už TV2 regioninius kanalus. Ketvirta, iš TV2 turėtų būti reikalaujama ne tik nesteigti naujų komercinių kanalų, bet ir parduoti bent kai kuriuos esamus kanalus. Pagaliau TV2 turėtų būti įpareigota leisti savo tinklu transliuoti konkuruojančių veiklos vykdytojų reklamą.

| (103) | SBS siūlo įdiegti keletą apsaugos priemonių ir taip užtikrinti, kad TV2 nenaudotų pagalbos ir (arba) vartotojų mokesčių konkurencijai iškreipti. Pagaliau Danijai neturėtų būti leidžiama taikyti diskriminacinių vartotojų mokesčių. Antra, TV2 neturėtų būti leidžiama sujungti pagrindinį kanalą su kitais kanalais paskirstymo tinkle, TV2 turėtų būti įpareigota užtikrinti, kad TV2 veiktų kaip savarankiškas kanalas. Trečia, TV2 turėtų būti neleidžiama naudoti pagalbą arba vartotojų mokesčius kokiai nors kitai veiklai nei pagrindiniam kanalui ir dempinguoti kainas reklamos rinkoje. Ketvirta, TV2 turėtų įsipareigoti, kad nenaudos neskaidrių nuolaidų. |
| --- | --- |

(103)

SBS siūlo įdiegti keletą apsaugos priemonių ir taip užtikrinti, kad TV2 nenaudotų pagalbos ir (arba) vartotojų mokesčių konkurencijai iškreipti. Pagaliau Danijai neturėtų būti leidžiama taikyti diskriminacinių vartotojų mokesčių. Antra, TV2 neturėtų būti leidžiama sujungti pagrindinį kanalą su kitais kanalais paskirstymo tinkle, TV2 turėtų būti įpareigota užtikrinti, kad TV2 veiktų kaip savarankiškas kanalas. Trečia, TV2 turėtų būti neleidžiama naudoti pagalbą arba vartotojų mokesčius kokiai nors kitai veiklai nei pagrindiniam kanalui ir dempinguoti kainas reklamos rinkoje. Ketvirta, TV2 turėtų įsipareigoti, kad nenaudos neskaidrių nuolaidų.

| (104) | „Viasat“ tvirtina, kad TV2 nėra sunkumus patirianti įmonė, visų pirma, nurodydama, kad 2008 m. ji dirbo pelningai. Remdamasi, be kitų dalykų, 2009 m. pirmo pusmečio TV2 pelno rezultatais, ji tvirtina, kad TV2 ateityje būtų pelninga (prognozuota, kad pelnas prieš mokesčius sudarys 249 mln. DKK). Atsižvelgdama į naujausią informaciją, kad TV2 2009 m. iš tiesų patyrė nuostolių, „Viasat“ mano, kad šis nedidelis nuostolis susijęs su bendru reklamos rinkos sumažėjimu 18,7 %, palyginti su 2008 m. Tai rodo, kad TV2 dabar galėjo pakoreguoti savo sąnaudas pagal esamą komercinę ir finansinę aplinką. Dėl 2007 m. nuostolių „Viasat“ pažymi, kad jie daugiausia patirti dėl „TV2 Radio“, kuris galiausiai buvo parduotas. TV2 apyvarta 2008 m. tikrai sumažėjo, bet taip nutiko daugumai įmonių, TV2 vis tiek pavyko padidinti savo pelną prieš mokesčius. |
| --- | --- |

(104)

„Viasat“ tvirtina, kad TV2 nėra sunkumus patirianti įmonė, visų pirma, nurodydama, kad 2008 m. ji dirbo pelningai. Remdamasi, be kitų dalykų, 2009 m. pirmo pusmečio TV2 pelno rezultatais, ji tvirtina, kad TV2 ateityje būtų pelninga (prognozuota, kad pelnas prieš mokesčius sudarys 249 mln. DKK). Atsižvelgdama į naujausią informaciją, kad TV2 2009 m. iš tiesų patyrė nuostolių, „Viasat“ mano, kad šis nedidelis nuostolis susijęs su bendru reklamos rinkos sumažėjimu 18,7 %, palyginti su 2008 m. Tai rodo, kad TV2 dabar galėjo pakoreguoti savo sąnaudas pagal esamą komercinę ir finansinę aplinką. Dėl 2007 m. nuostolių „Viasat“ pažymi, kad jie daugiausia patirti dėl „TV2 Radio“, kuris galiausiai buvo parduotas. TV2 apyvarta 2008 m. tikrai sumažėjo, bet taip nutiko daugumai įmonių, TV2 vis tiek pavyko padidinti savo pelną prieš mokesčius.

| (105) | „Viasat“ teigia, kad nėra trumpalaikių pinigų srautų poreikio įrodymų. Priešingai, TV2 neseniai išleido nemažą dalį lėšų naujiems filmams įsigyti ir taip padidino savo sąnaudas, anot „Viasat“, taip nutiko dėl didesnio programų skaičiaus, didesnių sąnaudų bendrų metinių programų srityje ir pernelyg didelių investicijų į brangias menines Danijos programas (79). |
| --- | --- |

(105)

„Viasat“ teigia, kad nėra trumpalaikių pinigų srautų poreikio įrodymų. Priešingai, TV2 neseniai išleido nemažą dalį lėšų naujiems filmams įsigyti ir taip padidino savo sąnaudas, anot „Viasat“, taip nutiko dėl didesnio programų skaičiaus, didesnių sąnaudų bendrų metinių programų srityje ir pernelyg didelių investicijų į brangias menines Danijos programas (79).

| (106) | Tiksliau tariant, „Viasat“ pabrėžia, kad, net jei didelė TV2 skolos, už kurią mokamos palūkanos, dalis bus trumpalaikė, tai nebus problema, nes TV2 galės ją refinansuoti. 2009 m. TV2 finansinės sąnaudos sumažėjo nuo 49,2 iki 19 mln. DKK. TV2 taip pat išleido nemažas lėšų sumas naujam turiniui įsigyti. Be to, neigiami pinigų srautai 2006-2008 m. laikotarpiu susidarė daugiausia dėl neįprastai didelių investicijų, o ne dėl sąnaudų, susijusių su TV2 veikla. Taigi neigiamas pinigų srautas gali būti panaikintas investicijas atidėjus arba sumažinus. O TV2 skola padidėjo dėl to, kad 2006-2008 m. TV2 daug investavo. |
| --- | --- |

(106)

Tiksliau tariant, „Viasat“ pabrėžia, kad, net jei didelė TV2 skolos, už kurią mokamos palūkanos, dalis bus trumpalaikė, tai nebus problema, nes TV2 galės ją refinansuoti. 2009 m. TV2 finansinės sąnaudos sumažėjo nuo 49,2 iki 19 mln. DKK. TV2 taip pat išleido nemažas lėšų sumas naujam turiniui įsigyti. Be to, neigiami pinigų srautai 2006-2008 m. laikotarpiu susidarė daugiausia dėl neįprastai didelių investicijų, o ne dėl sąnaudų, susijusių su TV2 veikla. Taigi neigiamas pinigų srautas gali būti panaikintas investicijas atidėjus arba sumažinus. O TV2 skola padidėjo dėl to, kad 2006-2008 m. TV2 daug investavo.

| (107) | „Viasat“ taip pat pažymi, kad palūkanų našta nuo 2008 m., kaip matyti, sumažėjo. „Viasat“ taip pat abejoja, ar TV2 turi problemų gauti paskolų, nes, regis, TV2 dėl paskolos kreipėsi tik į „Danske Bank“. Be to, tai vyko tuo metu, kai paskolas gauti buvo sunkiau negu dabar. |
| --- | --- |

(107)

„Viasat“ taip pat pažymi, kad palūkanų našta nuo 2008 m., kaip matyti, sumažėjo. „Viasat“ taip pat abejoja, ar TV2 turi problemų gauti paskolų, nes, regis, TV2 dėl paskolos kreipėsi tik į „Danske Bank“. Be to, tai vyko tuo metu, kai paskolas gauti buvo sunkiau negu dabar.

| (108) | Dėl išorės veiksnių „Viasat“ sutinka su sprendime pradėti procedūrą pateikta prielaida, kad BVP augimas per metus sudarys 1,02 %. Ypač „Viasat“ pažymi, kad PWC prognozės dėl reklamos rinkos augimo, kuriomis remiasi Danijos Vyriausybė, yra daug konservatyvesnės už kitų subjektų, ypač rinkoje veikiančių įmonių, prognozes. Savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą „Viasat“ pateikia savą prognozę dėl TV2 grupės 2009-2019 m. laikotarpiu („Audon Partners“ ataskaita), iš kurios matyti, kad TV2 nebus priversta nutraukti savo veiklą trumpuoju ar vidutiniu laikotarpiu. |
| --- | --- |

(108)

Dėl išorės veiksnių „Viasat“ sutinka su sprendime pradėti procedūrą pateikta prielaida, kad BVP augimas per metus sudarys 1,02 %. Ypač „Viasat“ pažymi, kad PWC prognozės dėl reklamos rinkos augimo, kuriomis remiasi Danijos Vyriausybė, yra daug konservatyvesnės už kitų subjektų, ypač rinkoje veikiančių įmonių, prognozes. Savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą „Viasat“ pateikia savą prognozę dėl TV2 grupės 2009-2019 m. laikotarpiu („Audon Partners“ ataskaita), iš kurios matyti, kad TV2 nebus priversta nutraukti savo veiklą trumpuoju ar vidutiniu laikotarpiu.

| (109) | Dėl visuomeninio kanalo pelningumo – „Viasat“ pabrėžia, kad TV2 grupės dalys yra taip susijusios, kad kiekvienos veiklos pelningumo atskirai vertinti neįmanoma. Taigi pagrindinio kanalo negalima vertinti atskirai. Vis dėlto, perdavimo kainodara tarp TV2 ir nišinių kanalų yra ydinga, nes kainos yra daug mažesnės už sąnaudas. „Viasat“ pateikia pelningumo skaičiavimus, pagal kuriuos sąnaudos paskirstytos pagal kanalų apyvartą. „Viasat“ taip pat teigia, kad, palyginus veiklą su panašių žiniasklaidos įmonių veikla, iš nišinių kanalų finansinės veiklos rezultatų aiškiai matyti, kad į segmentinės TV2 grupės ataskaitas atsižvelgti nereikėtų. „Viasat“ galiausiai nurodo, kad TV2 galėtų aukciono būdu parduoti teisę pertransliuoti savo patraukliausias, pavyzdžiui, kino, menines ir dokumentines, programas, išskyrus sporto programas, kad padidintų pagrindinio kanalo pelną. „Viasat“ taip pat baiminasi, kad pagalba gali būti panaudota agresyviai elgsenai rinkoje, ir nurodo, kad TV2 anksčiau investavo įsigydama draminius serialus, pasiūliusi geresnes kainas už konkurentų, didino kainas už TV2 naujienas ir teikė nuolaidas. |
| --- | --- |

(109)

Dėl visuomeninio kanalo pelningumo – „Viasat“ pabrėžia, kad TV2 grupės dalys yra taip susijusios, kad kiekvienos veiklos pelningumo atskirai vertinti neįmanoma. Taigi pagrindinio kanalo negalima vertinti atskirai. Vis dėlto, perdavimo kainodara tarp TV2 ir nišinių kanalų yra ydinga, nes kainos yra daug mažesnės už sąnaudas. „Viasat“ pateikia pelningumo skaičiavimus, pagal kuriuos sąnaudos paskirstytos pagal kanalų apyvartą. „Viasat“ taip pat teigia, kad, palyginus veiklą su panašių žiniasklaidos įmonių veikla, iš nišinių kanalų finansinės veiklos rezultatų aiškiai matyti, kad į segmentinės TV2 grupės ataskaitas atsižvelgti nereikėtų. „Viasat“ galiausiai nurodo, kad TV2 galėtų aukciono būdu parduoti teisę pertransliuoti savo patraukliausias, pavyzdžiui, kino, menines ir dokumentines, programas, išskyrus sporto programas, kad padidintų pagrindinio kanalo pelną. „Viasat“ taip pat baiminasi, kad pagalba gali būti panaudota agresyviai elgsenai rinkoje, ir nurodo, kad TV2 anksčiau investavo įsigydama draminius serialus, pasiūliusi geresnes kainas už konkurentų, didino kainas už TV2 naujienas ir teikė nuolaidas.

| (110) | Jeigu Komisija padarytų išvadą, kad pagalba reikalinga, šia pagalba turėtų būti sprendžiama tiesioginė, t. y. pinigų srautų, o ne veiklos problema. Tai reiškia, kad TV2 neturėtų būti leidžiama tapti mokamu TV kanalu, nes pakaktų jai suteikti kreditą. Be to, vartotojų mokesčių įvedimas suteiks TV2 lėšų, kurias naudodama ši galės toliau piktnaudžiauti padėtimi reklamos rinkoje, ir kyla rizika, kad iš rinkos būtų stumiami konkurentai. „Viasat“ taip pat abejoja, ar schema atitinka TV2 įsipareigojimą teikti viešąją paslaugą. |
| --- | --- |

(110)

Jeigu Komisija padarytų išvadą, kad pagalba reikalinga, šia pagalba turėtų būti sprendžiama tiesioginė, t. y. pinigų srautų, o ne veiklos problema. Tai reiškia, kad TV2 neturėtų būti leidžiama tapti mokamu TV kanalu, nes pakaktų jai suteikti kreditą. Be to, vartotojų mokesčių įvedimas suteiks TV2 lėšų, kurias naudodama ši galės toliau piktnaudžiauti padėtimi reklamos rinkoje, ir kyla rizika, kad iš rinkos būtų stumiami konkurentai. „Viasat“ taip pat abejoja, ar schema atitinka TV2 įsipareigojimą teikti viešąją paslaugą.

| (111) | „Viasat“ pirmiausia pabrėžia, kad vartotojų mokesčiai daro antikonkurencinį poveikį, nes jie verčia kitus veiklos vykdytojus rinktis brangesnius programų paketus, taip jie praranda pajamas iš abonentinių mokesčių ir reklamos. |
| --- | --- |

(111)

„Viasat“ pirmiausia pabrėžia, kad vartotojų mokesčiai daro antikonkurencinį poveikį, nes jie verčia kitus veiklos vykdytojus rinktis brangesnius programų paketus, taip jie praranda pajamas iš abonentinių mokesčių ir reklamos.

| (112) | „Viasat“ taip pat teigia, kad siūlomos kompensacinės priemonės iš tiesų nėra nuostolingos, nes naujiems kanalams vis tiek nėra kitokių galimybių. Kaip jau buvo nurodyta, „Viasat“ pateikė pastabą, kad TV2 galėtų aukciono būdu parduoti teisę pertransliuoti savo patraukliausias programas (išskyrus sporto), pvz., draminius, meninius ir dokumentinius filmus, kad padidintų pagrindinio kanalo pelną. |
| --- | --- |

(112)

„Viasat“ taip pat teigia, kad siūlomos kompensacinės priemonės iš tiesų nėra nuostolingos, nes naujiems kanalams vis tiek nėra kitokių galimybių. Kaip jau buvo nurodyta, „Viasat“ pateikė pastabą, kad TV2 galėtų aukciono būdu parduoti teisę pertransliuoti savo patraukliausias programas (išskyrus sporto), pvz., draminius, meninius ir dokumentinius filmus, kad padidintų pagrindinio kanalo pelną.

| (113) | Pagaliau „Viasat“ nurodo, kad nėra tikėtina, kad Danijos Vyriausybė imtų taikyti 106 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(113)

Pagaliau „Viasat“ nurodo, kad nėra tikėtina, kad Danijos Vyriausybė imtų taikyti 106 straipsnio 2 dalį.

| (114) | „Boxer“ teigia, kad mokesčių vartotojams įvedimas iš dalies išlygintų esamą antikonkurencinę padėtį, kurioje „Boxer“, kitaip nei kitas platformas naudojantys teikėjai, komerciškai negali pasinaudoti tuo, kad transliuoja TV2. „Boxer“ siūlo, kad TV2 kainodarą kontroliuotų politinės arba konkurencijos institucijos. |
| --- | --- |

(114)

„Boxer“ teigia, kad mokesčių vartotojams įvedimas iš dalies išlygintų esamą antikonkurencinę padėtį, kurioje „Boxer“, kitaip nei kitas platformas naudojantys teikėjai, komerciškai negali pasinaudoti tuo, kad transliuoja TV2. „Boxer“ siūlo, kad TV2 kainodarą kontroliuotų politinės arba konkurencijos institucijos.

| (115) | Dėl restruktūrizavimo pagalbos – kai kurios šalys (ASK) abejoja, ar TV2 patiria sunkumų ir ar kompensacinės priemonės perpildytoje rinkoje nėra per silpnos (FDA). Tačiau kai kurios teigia, kad, jei įmonė patiria sunkumų, galima būtų apsvarstyti mokesčių vartotojams nustatymo galimybę (DI, TDC). Kai kurios mano, kad restruktūrizavimo laikotarpis yra per ilgas („Discovery“). Kitos teigia, kad, jei TV2 iki 2012 m. taptų ekonomiškai stabilia įmone, jai neturėtų būti leidžiama nustatyti mokesčius vartotojams. |
| --- | --- |

(115)

Dėl restruktūrizavimo pagalbos – kai kurios šalys (ASK) abejoja, ar TV2 patiria sunkumų ir ar kompensacinės priemonės perpildytoje rinkoje nėra per silpnos (FDA). Tačiau kai kurios teigia, kad, jei įmonė patiria sunkumų, galima būtų apsvarstyti mokesčių vartotojams nustatymo galimybę (DI, TDC). Kai kurios mano, kad restruktūrizavimo laikotarpis yra per ilgas („Discovery“). Kitos teigia, kad, jei TV2 iki 2012 m. taptų ekonomiškai stabilia įmone, jai neturėtų būti leidžiama nustatyti mokesčius vartotojams.

| (116) | Dėl mokesčių galutiniams vartotojams – kai kurios šalys („Langkilde“, „MTV Networks AB“, FDA, „Discovery“, „Stofa“) teigia, kad dėl mokesčių vartotojams smulkūs kanalai bus išstumti iš esamos mokamų TV paketų rinkos arba vartotojai turės mokėti daugiau. |
| --- | --- |

(116)

Dėl mokesčių galutiniams vartotojams – kai kurios šalys („Langkilde“, „MTV Networks AB“, FDA, „Discovery“, „Stofa“) teigia, kad dėl mokesčių vartotojams smulkūs kanalai bus išstumti iš esamos mokamų TV paketų rinkos arba vartotojai turės mokėti daugiau.

| (117) | Kai kurios šalys (FDA, TDC) mano, kad 25 DKK mokestis galutiniams vartotojams yra per didelis. FDA taip pat mano, kad galutinių vartotojų mokestis yra nesuderinamas su TV2, kaip visuomeninio transliuotojo, vaidmeniu. |
| --- | --- |

(117)

Kai kurios šalys (FDA, TDC) mano, kad 25 DKK mokestis galutiniams vartotojams yra per didelis. FDA taip pat mano, kad galutinių vartotojų mokestis yra nesuderinamas su TV2, kaip visuomeninio transliuotojo, vaidmeniu.

VIII.   VERTINIMAS PAGAL VALSTYBĖS PAGALBOS TAISYKLES

1.   Vertinimo mastas

| (118) | Kaip matyti iš Danijos pateiktos informacijos, restruktūrizavimo plano, apie kurį pranešta, nebuvo atsisakyta. Danija nurodo, kad pagalbos priemonės nėra reikalingos ir kad visos pagalbos priemonės bus panaikintos, kai bus patvirtintas restruktūrizavimo planas, įskaitant galutinių vartotojų mokesčius, ir jei Komisijai baigus du ankstesnius tyrimus dėl TV2, iš TV2 nebus reikalaujama sumokėti papildomus mokėjimus (80). Kitaip tariant, Komisija dar negavo besąlyginio Danijos patvirtinimo, kad šios priemonės nebėra įtrauktos į restruktūrizavimo planą, taigi daugiau nepatenka į Komisijos oficialaus tyrimo sritį. |
| --- | --- |

(118)

Kaip matyti iš Danijos pateiktos informacijos, restruktūrizavimo plano, apie kurį pranešta, nebuvo atsisakyta. Danija nurodo, kad pagalbos priemonės nėra reikalingos ir kad visos pagalbos priemonės bus panaikintos, kai bus patvirtintas restruktūrizavimo planas, įskaitant galutinių vartotojų mokesčius, ir jei Komisijai baigus du ankstesnius tyrimus dėl TV2, iš TV2 nebus reikalaujama sumokėti papildomus mokėjimus (80). Kitaip tariant, Komisija dar negavo besąlyginio Danijos patvirtinimo, kad šios priemonės nebėra įtrauktos į restruktūrizavimo planą, taigi daugiau nepatenka į Komisijos oficialaus tyrimo sritį.

| (119) | Vienintelė išimtis yra siūloma garantija dėl transliavimo tinklo pardavimo, kuri nebus panaudota, nes pardavimas jau įvyko, todėl šiai bylai daugiau nėra aktualus. Komisija daugiau nebesvarsto šios priemonės kaip priemonės, apie kurią pranešta. |
| --- | --- |

(119)

Vienintelė išimtis yra siūloma garantija dėl transliavimo tinklo pardavimo, kuri nebus panaudota, nes pardavimas jau įvyko, todėl šiai bylai daugiau nėra aktualus. Komisija daugiau nebesvarsto šios priemonės kaip priemonės, apie kurią pranešta.

| (120) | Toliau Komisija įvertina likusias priemones, apie kurias pranešta (paskolą, laikiną kreditą ir restruktūrizavimo kreditą), taip pat kreditą, kuris vis dar galioja pagal leidimą teikti sanavimo pagalbą. |
| --- | --- |

(120)

Toliau Komisija įvertina likusias priemones, apie kurias pranešta (paskolą, laikiną kreditą ir restruktūrizavimo kreditą), taip pat kreditą, kuris vis dar galioja pagal leidimą teikti sanavimo pagalbą.

2.   Valstybės pagalbos buvimas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį

| (121) | SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatyta:
  „Išskyrus tuos atvejus, kai ši Sutartis nustato kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.“ |
| --- | --- |

(121)

SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatyta:

„Išskyrus tuos atvejus, kai ši Sutartis nustato kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.“

| (122) | Kad SESV 107 straipsnio 1 dalis būtų taikoma, turi būti vykdoma iš valstybės išteklių teikiamos pagalbos priemonė, kuri paveikia valstybių narių tarpusavio prekybą ir iškraipo konkurenciją bendrojoje rinkoje, nes tam tikroms įmonėms suteikia atrankųjį ekonominį pranašumą. Tai, ar šios sąlygos galioja aptariamoms priemonėms, nagrinėjama toliau. |
| --- | --- |

(122)

Kad SESV 107 straipsnio 1 dalis būtų taikoma, turi būti vykdoma iš valstybės išteklių teikiamos pagalbos priemonė, kuri paveikia valstybių narių tarpusavio prekybą ir iškraipo konkurenciją bendrojoje rinkoje, nes tam tikroms įmonėms suteikia atrankųjį ekonominį pranašumą. Tai, ar šios sąlygos galioja aptariamoms priemonėms, nagrinėjama toliau.

2.1.   Valstybės ištekliai

| (123) | Subordinuotajai paskolai ir laikinam kreditui, kuris suteiktas kaip pradinė sanavimo pagalba, ir kreditui pagal restruktūrizavimo planą (81), gavus Folketinget sutikimą, naudojamos valstybės lėšos iš bendro Danijos biudžeto, taigi tai yra valstybės ištekliai. |
| --- | --- |

(123)

Subordinuotajai paskolai ir laikinam kreditui, kuris suteiktas kaip pradinė sanavimo pagalba, ir kreditui pagal restruktūrizavimo planą (81), gavus Folketinget sutikimą, naudojamos valstybės lėšos iš bendro Danijos biudžeto, taigi tai yra valstybės ištekliai.

| (124) | Danija teigia, kad palūkanos ir mokesčiai yra tokie, kokie būtų taikomi stabiliai rinkoje veikiančioms įmonėms. Taikydama tas pačias sąlygas sunkumus patiriančiai įmonei, kokia yra TV2, Danija naudoja valstybės išteklius. Taip yra dėl to, kad privatus kreditorius atsižvelgtų į finansinius V2 sunkumus ir arba paskolos ar kredito neteiktų visai, arba suteiktų su didesnėmis palūkanos negu stabiliai veikiančioms įmonėms. |
| --- | --- |

(124)

Danija teigia, kad palūkanos ir mokesčiai yra tokie, kokie būtų taikomi stabiliai rinkoje veikiančioms įmonėms. Taikydama tas pačias sąlygas sunkumus patiriančiai įmonei, kokia yra TV2, Danija naudoja valstybės išteklius. Taip yra dėl to, kad privatus kreditorius atsižvelgtų į finansinius V2 sunkumus ir arba paskolos ar kredito neteiktų visai, arba suteiktų su didesnėmis palūkanos negu stabiliai veikiančioms įmonėms.

| (125) | Komisija daro išvadą, kad TV2 teisė nuo 2012 m. rinkti galutinių vartotojų mokesčius nereiškia, kad naudojami valstybės ištekliai pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Galutinių vartotojų mokesčiai mokami iš privačių lėšų (82), juos vartotojai moka tiesiogiai transliuotojui, kaip atlygį už TV kanalo žiūrėjimą. TV2 turi vesti įprastas komercines derybas su platintoju, kad jos kanalas būtų įtrauktas į skaitmeninį paketą, ir sulygti dėl priimtino atlygio. Teisės nuostatos, pagal kurią platintojas privalėtų įtraukti TV2 pagrindinį kanalą į savo paketą, nėra, nes dabartinis Danijos transliavimo įstatymo 6 straipsnyje nustatytas privalomas vykdyti įpareigojimas bus panaikintas, kai bus sukurta galutinių vartotojų mokesčių sistema. Galutinių vartotojų mokesčių ar jų sumos Vyriausybė nekontroliuoja ir jais nesinaudoja (83). Vyriausybė nedalyvauja nustatant kokias nors kainas, tai TV2 komercinis sprendimas, ji taip pat nerenka mokesčių TV2 vardu ir jų nekontroliuoja bei jais nesinaudoja jokiu būdu. |
| --- | --- |

(125)

Komisija daro išvadą, kad TV2 teisė nuo 2012 m. rinkti galutinių vartotojų mokesčius nereiškia, kad naudojami valstybės ištekliai pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Galutinių vartotojų mokesčiai mokami iš privačių lėšų (82), juos vartotojai moka tiesiogiai transliuotojui, kaip atlygį už TV kanalo žiūrėjimą. TV2 turi vesti įprastas komercines derybas su platintoju, kad jos kanalas būtų įtrauktas į skaitmeninį paketą, ir sulygti dėl priimtino atlygio. Teisės nuostatos, pagal kurią platintojas privalėtų įtraukti TV2 pagrindinį kanalą į savo paketą, nėra, nes dabartinis Danijos transliavimo įstatymo 6 straipsnyje nustatytas privalomas vykdyti įpareigojimas bus panaikintas, kai bus sukurta galutinių vartotojų mokesčių sistema. Galutinių vartotojų mokesčių ar jų sumos Vyriausybė nekontroliuoja ir jais nesinaudoja (83). Vyriausybė nedalyvauja nustatant kokias nors kainas, tai TV2 komercinis sprendimas, ji taip pat nerenka mokesčių TV2 vardu ir jų nekontroliuoja bei jais nesinaudoja jokiu būdu.

| (126) | Vartotojų mokesčių negalima prilyginti licencijos mokesčiui, kaip tai daro SBS. SBS teigia, kad vartotojų mokesčių įvedimas praktikoje turės tą patį poveikį kaip licencijos mokesčių padidinimas, nes į platintojų programų paketus „TV2 Danmark“ visada bus įtraukiamas. Šis privalomumo aspektas ir tai, kad vartotojų mokesčiai gali būti keičiami tik iš dalies keičiant teisės aktus (84), turėtų nulemti, kad jie būtų laikomi valstybės pagalba (85). Šiuo atžvilgiu SBS remiasi Teismo sprendimu byloje Essent Netwerks
   (86). |
| --- | --- |

(126)

Vartotojų mokesčių negalima prilyginti licencijos mokesčiui, kaip tai daro SBS. SBS teigia, kad vartotojų mokesčių įvedimas praktikoje turės tą patį poveikį kaip licencijos mokesčių padidinimas, nes į platintojų programų paketus „TV2 Danmark“ visada bus įtraukiamas. Šis privalomumo aspektas ir tai, kad vartotojų mokesčiai gali būti keičiami tik iš dalies keičiant teisės aktus (84), turėtų nulemti, kad jie būtų laikomi valstybės pagalba (85). Šiuo atžvilgiu SBS remiasi Teismo sprendimu byloje Essent Netwerks
   (86).

| (127) | Tačiau priešingai ankstesniems Danijos susitarimams dėl licencijos mokesčio, kuriuos Komisija iš tiesų įvertino kaip valstybės pagalbą (87), galutiniai vartotojai teisiškai neprivalo mokėti mokesčių, jie moka atlygį pagal susitarimą, kurį sudaro savanoriškai. Mokesčius renka ne viešoji institucija, kaip licencijos mokestį, bet privatus veiklos vykdytojas „Boxer“ ir kiti privatūs kitose platformose veikiantys platintojai. Jeigu vartotojai mokesčių nesumokės, valstybė nesiims jokių veiksmų mokesčiams surinkti, platintojas turės iškelti civilinę bylą, kad atgautų lėšas. |
| --- | --- |

(127)

Tačiau priešingai ankstesniems Danijos susitarimams dėl licencijos mokesčio, kuriuos Komisija iš tiesų įvertino kaip valstybės pagalbą (87), galutiniai vartotojai teisiškai neprivalo mokėti mokesčių, jie moka atlygį pagal susitarimą, kurį sudaro savanoriškai. Mokesčius renka ne viešoji institucija, kaip licencijos mokestį, bet privatus veiklos vykdytojas „Boxer“ ir kiti privatūs kitose platformose veikiantys platintojai. Jeigu vartotojai mokesčių nesumokės, valstybė nesiims jokių veiksmų mokesčiams surinkti, platintojas turės iškelti civilinę bylą, kad atgautų lėšas.

| (128) | To, kad TV2 suteikiama teisė rinkti abonentinius mokesčius, pakeitus Kultūros ministerijos išduotą licenciją, nepakanka daryti išvadą, kad naudojami valstybės ištekliai. Šiuo atveju tai nėra valstybės intervencija, dėl kurios būtų prarasti valstybės ištekliai. Šiuo atžvilgiu SBS nurodoma byla Essent Netwerks nėra aktuali. Cituojamame sprendimo 73 punkte nurodomas skirtumas tarp padėties byloje Essent ir byloje Pearle
   (88), nurodoma, kad pirmoje byloje mokesčio klausimas buvo įtrauktas į institucijų nustatytą politiką. Byloms atskirti, Teismas byloje Essent nurodo, kad mokestis įvedamas teisės aktais, bet nenurodo, kad bet kokia intervencija pagal teisės aktus savaime reiškia, kad naudojami valstybės ištekliai. Tai akivaizdu iš cituojamo sprendimo byloje Essent, nes to sprendimo 75 punkte nurodomas aiškus skirtumas su byla Preussen Elektra, kurioje tikrai buvo nagrinėjamas teisės aktas (ir priimtas sprendimas, kad valstybės pagalba neteikiama), pagal kurį tiekėjai buvo priversti pirkti jų teritorijoje iš atsinaujinančiųjų energijos šaltinių pagamintą elektrą už mažiausią galimą kainą. Teismas nurodo, kad byloje Essent buvo paskirtos atitinkamos įmonės valstybės ištekliams valdyti, kitaip negu byloje Preussen Elektra
   (89). Šioje byloje valstybė nepaveda TV2 valdyti valstybės išteklių. Licencijos pakeitimu tik įgyvendinama jau galiojanti teisė į papildomą pajamų šaltinį (dėl teisės akto žr. Danijos transliavimo įstatymo 38a skirsnio 2 dalį). |
| --- | --- |

(128)

To, kad TV2 suteikiama teisė rinkti abonentinius mokesčius, pakeitus Kultūros ministerijos išduotą licenciją, nepakanka daryti išvadą, kad naudojami valstybės ištekliai. Šiuo atveju tai nėra valstybės intervencija, dėl kurios būtų prarasti valstybės ištekliai. Šiuo atžvilgiu SBS nurodoma byla Essent Netwerks nėra aktuali. Cituojamame sprendimo 73 punkte nurodomas skirtumas tarp padėties byloje Essent ir byloje Pearle
   (88), nurodoma, kad pirmoje byloje mokesčio klausimas buvo įtrauktas į institucijų nustatytą politiką. Byloms atskirti, Teismas byloje Essent nurodo, kad mokestis įvedamas teisės aktais, bet nenurodo, kad bet kokia intervencija pagal teisės aktus savaime reiškia, kad naudojami valstybės ištekliai. Tai akivaizdu iš cituojamo sprendimo byloje Essent, nes to sprendimo 75 punkte nurodomas aiškus skirtumas su byla Preussen Elektra, kurioje tikrai buvo nagrinėjamas teisės aktas (ir priimtas sprendimas, kad valstybės pagalba neteikiama), pagal kurį tiekėjai buvo priversti pirkti jų teritorijoje iš atsinaujinančiųjų energijos šaltinių pagamintą elektrą už mažiausią galimą kainą. Teismas nurodo, kad byloje Essent buvo paskirtos atitinkamos įmonės valstybės ištekliams valdyti, kitaip negu byloje Preussen Elektra
   (89). Šioje byloje valstybė nepaveda TV2 valdyti valstybės išteklių. Licencijos pakeitimu tik įgyvendinama jau galiojanti teisė į papildomą pajamų šaltinį (dėl teisės akto žr. Danijos transliavimo įstatymo 38a skirsnio 2 dalį).

| (129) | Todėl Komisija daro išvadą, kad galutinių vartotojų mokesčiams valstybės ištekliai nėra naudojami pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(129)

Todėl Komisija daro išvadą, kad galutinių vartotojų mokesčiams valstybės ištekliai nėra naudojami pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

2.2.   Atrankusis pranašumas

| (130) | Naudojami valstybės ištekliai suteikia TV2 ekonominį pranašumą, nes tos pačios finansinės priemonės rinkos sąlygomis reikštų didesnes skolinimosi sąnaudas arba didesnius mokesčius, jeigu kuris nors rinkos dalyvis pagalbos gavėjui sutiktų suteikti numatyto dydžio papildomų lėšų. Remiantis Danijos pateiktais įrodymais, niekas nenorėjo to daryti. |
| --- | --- |

(130)

Naudojami valstybės ištekliai suteikia TV2 ekonominį pranašumą, nes tos pačios finansinės priemonės rinkos sąlygomis reikštų didesnes skolinimosi sąnaudas arba didesnius mokesčius, jeigu kuris nors rinkos dalyvis pagalbos gavėjui sutiktų suteikti numatyto dydžio papildomų lėšų. Remiantis Danijos pateiktais įrodymais, niekas nenorėjo to daryti.

2.3.   Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai

| (131) | Šie ištekliai suteiks TV2 galimybę tęsti veiklą rinkose, kuriose šiuo metu veikia. Šios rinkos – tai Danijos transliavimo teisių pardavimo ir pirkimo rinka (-os), mokamos TV paslaugų rinka (-os) ir TV reklamos rinka. Šiose rinkose TV2 konkuruoja su kitais transliuotojais, pavyzdžiui, SBS arba „Viasat“, ir kitais. Vadinasi, aptariama pagalba TV2 iškreipia arba gali iškreipti konkurenciją tose rinkose. |
| --- | --- |

(131)

Šie ištekliai suteiks TV2 galimybę tęsti veiklą rinkose, kuriose šiuo metu veikia. Šios rinkos – tai Danijos transliavimo teisių pardavimo ir pirkimo rinka (-os), mokamos TV paslaugų rinka (-os) ir TV reklamos rinka. Šiose rinkose TV2 konkuruoja su kitais transliuotojais, pavyzdžiui, SBS arba „Viasat“, ir kitais. Vadinasi, aptariama pagalba TV2 iškreipia arba gali iškreipti konkurenciją tose rinkose.

| (132) | Paveiktose rinkose, pavyzdžiui, Danijos transliavimo teisių pirkimo ir pardavimo rinkoje ir kitų valstybių narių Danijos rinkai skirtų produktų TV reklamos rinkoje vyksta valstybių narių tarpusavio prekyba (90). Be to, kai kurie „TV2 Danmark A/S“ konkurentai transliuoja savo kanalus iš Jungtinės Karalystės ir (arba) yra kitose valstybėse narėse įkurtų grupių patronuojamosios įmonės, kurių sprendimus, ar likti Danijos rinkoje ir ar plėsti savo veiklą, gali paveikti planuojama pagalba. Todėl aptariama valstybės pagalba paveikia arba gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybos tendencijas. |
| --- | --- |

(132)

Paveiktose rinkose, pavyzdžiui, Danijos transliavimo teisių pirkimo ir pardavimo rinkoje ir kitų valstybių narių Danijos rinkai skirtų produktų TV reklamos rinkoje vyksta valstybių narių tarpusavio prekyba (90). Be to, kai kurie „TV2 Danmark A/S“ konkurentai transliuoja savo kanalus iš Jungtinės Karalystės ir (arba) yra kitose valstybėse narėse įkurtų grupių patronuojamosios įmonės, kurių sprendimus, ar likti Danijos rinkoje ir ar plėsti savo veiklą, gali paveikti planuojama pagalba. Todėl aptariama valstybės pagalba paveikia arba gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybos tendencijas.

| (133) | Kadangi taikoma SESV 107 straipsnio 1 dalis, reikia įvertinti, ar restruktūrizavimo pagalbos paketas yra suderinamas su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(133)

Kadangi taikoma SESV 107 straipsnio 1 dalis, reikia įvertinti, ar restruktūrizavimo pagalbos paketas yra suderinamas su vidaus rinka.

3.   Neveikimo įsipareigojimas

| (134) | Danija laikėsi Tarybos reglamento Nr. (EB) 659/1999 (91) 3 straipsnyje nustatyto neveikimo įsipareigojimo, nes pranešė apie restruktūrizavimo plane numatytas pagalbos priemones ir iki šiol jų neįgyvendino. Komisija leido teikti sanavimo pagalbą 2008 m. rugpjūčio 4 d. sprendime. |
| --- | --- |

(134)

Danija laikėsi Tarybos reglamento Nr. (EB) 659/1999 (91) 3 straipsnyje nustatyto neveikimo įsipareigojimo, nes pranešė apie restruktūrizavimo plane numatytas pagalbos priemones ir iki šiol jų neįgyvendino. Komisija leido teikti sanavimo pagalbą 2008 m. rugpjūčio 4 d. sprendime.

4.   Valstybės pagalbos suderinamumas su vidaus rinka

4.1.   Teisinis pagrindas

| (135) | Priemonių suderinamumas bus vertinamas pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą ir Gaires. SESV 106 straipsnio 2 dalies taikymas visuomeninio transliavimo finansavimui neanalizuojamas. Nors TV2 finansinių sunkumų daugiausia patiria dėl visuomeninio kanalo ir dėl to, kad neturi verslo modelio su stabiliais pajamų šaltiniais, valstybės pagalbos priemonės nėra skirtos tik teikiamai viešajai paslaugai, jos skirtos TV2 kaip grupei, t. y. taip pat ir jos komercinei veiklai. Be to, Danijos institucijos netvirtino, kad valstybės pagalbos priemonės yra suderinamos su vidaus rinka pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį, Komisija negavo pakankamai informacijos, pagal kurią galėtų atlikti vertinimą pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį ir Transliavimo komunikatą (92). |
| --- | --- |

(135)

Priemonių suderinamumas bus vertinamas pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą ir Gaires. SESV 106 straipsnio 2 dalies taikymas visuomeninio transliavimo finansavimui neanalizuojamas. Nors TV2 finansinių sunkumų daugiausia patiria dėl visuomeninio kanalo ir dėl to, kad neturi verslo modelio su stabiliais pajamų šaltiniais, valstybės pagalbos priemonės nėra skirtos tik teikiamai viešajai paslaugai, jos skirtos TV2 kaip grupei, t. y. taip pat ir jos komercinei veiklai. Be to, Danijos institucijos netvirtino, kad valstybės pagalbos priemonės yra suderinamos su vidaus rinka pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį, Komisija negavo pakankamai informacijos, pagal kurią galėtų atlikti vertinimą pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį ir Transliavimo komunikatą (92).

| (136) | Gairėse numatyta galimybė teikti sanavimo pagalbą kaip laikiną pagalbą sunkumų patiriančioms įmonėms, jei parengiamas restruktūrizavimo planas, arba ūmiai likvidumo krizei pašalinti. Pagal Gairių 26 straipsnį pagalbos nutraukimo terminas atidedamas, kol Komisija priims sprendimą dėl plano. Tai, kad sanavimo pagalbos priemonė TV2 vis dar taikoma, atitinka tą nuostatą, nes TV2 pateikė restruktūrizavimo planą laikydamasi terminų. |
| --- | --- |

(136)

Gairėse numatyta galimybė teikti sanavimo pagalbą kaip laikiną pagalbą sunkumų patiriančioms įmonėms, jei parengiamas restruktūrizavimo planas, arba ūmiai likvidumo krizei pašalinti. Pagal Gairių 26 straipsnį pagalbos nutraukimo terminas atidedamas, kol Komisija priims sprendimą dėl plano. Tai, kad sanavimo pagalbos priemonė TV2 vis dar taikoma, atitinka tą nuostatą, nes TV2 pateikė restruktūrizavimo planą laikydamasi terminų.

| (137) | Restruktūrizavimo pagalba turi būti grindžiama realistišku, darniu ir ilgalaikiu planu, kaip sugrąžinti įmonės ilgalaikį gyvybingumą per pagrįstą laikotarpį. Restruktūrizavimas paprastai apima šiuos aspektus: visų įmonės veiklos aspektų restruktūrizavimą, įmonės veiklos reorganizavimą ir racionalizavimą, įskaitant nuostolingos veiklos atsisakymą ir finansavimo restruktūrizavimą. Tačiau, jeigu valstybės pagalba teikiama restruktūrizavimo priemonėms, tos priemonės negali apsiriboti tik praeities nuostolių pašalinimu, nešalinant nuostolių priežasčių. Be to, restruktūrizavimo planas bent iš dalies turi būti finansuojamas iš įmonės nuosavų lėšų. Pagaliau turi būti įgyvendintos kompensacinės priemonės iškraipomajam pagalbos poveikiui kuo labiau sumažinti. Komisija toliau analizuoja, ar šios sąlygos įvykdytos. |
| --- | --- |

(137)

Restruktūrizavimo pagalba turi būti grindžiama realistišku, darniu ir ilgalaikiu planu, kaip sugrąžinti įmonės ilgalaikį gyvybingumą per pagrįstą laikotarpį. Restruktūrizavimas paprastai apima šiuos aspektus: visų įmonės veiklos aspektų restruktūrizavimą, įmonės veiklos reorganizavimą ir racionalizavimą, įskaitant nuostolingos veiklos atsisakymą ir finansavimo restruktūrizavimą. Tačiau, jeigu valstybės pagalba teikiama restruktūrizavimo priemonėms, tos priemonės negali apsiriboti tik praeities nuostolių pašalinimu, nešalinant nuostolių priežasčių. Be to, restruktūrizavimo planas bent iš dalies turi būti finansuojamas iš įmonės nuosavų lėšų. Pagaliau turi būti įgyvendintos kompensacinės priemonės iškraipomajam pagalbos poveikiui kuo labiau sumažinti. Komisija toliau analizuoja, ar šios sąlygos įvykdytos.

4.2.   Tinkamumas finansuoti, sunkumus patirianti įmonė

| (138) | Pagal Gairių 9 punktą įmonė yra sunkumus patirianti įmonė, jeigu naudodama savo išteklius ar savininkų, akcininkų lėšas nesugeba sumažinti nuostolių, kurie, institucijoms neįsikišus artimiausiu arba vidutiniu laikotarpiu, beveik neabejotinai priverstų ją nutraukti veiklą. Gairių 11 punkte nurodyti tam tikri kriterijai, pagal kuriuos sprendžiama, ar įmonė patiria sunkumų, net kai negalioja nei vienas Gairių 10 punkte nurodytas kriterijus. 11 punkte nurodyta, kad „sunkumus patiriančiai įmonei gali būti teikiama pagalba tik tada, jei akivaizdu, kad savo ištekliais arba savininkų ar akcininkų lėšomis ar sutelkus rinkos išteklius ji negali atsigauti“. |
| --- | --- |

(138)

Pagal Gairių 9 punktą įmonė yra sunkumus patirianti įmonė, jeigu naudodama savo išteklius ar savininkų, akcininkų lėšas nesugeba sumažinti nuostolių, kurie, institucijoms neįsikišus artimiausiu arba vidutiniu laikotarpiu, beveik neabejotinai priverstų ją nutraukti veiklą. Gairių 11 punkte nurodyti tam tikri kriterijai, pagal kuriuos sprendžiama, ar įmonė patiria sunkumų, net kai negalioja nei vienas Gairių 10 punkte nurodytas kriterijus. 11 punkte nurodyta, kad „sunkumus patiriančiai įmonei gali būti teikiama pagalba tik tada, jei akivaizdu, kad savo ištekliais arba savininkų ar akcininkų lėšomis ar sutelkus rinkos išteklius ji negali atsigauti“.

| (139) | Komisija daro išvadą, kad tuo metu, kai pranešta apie restruktūrizavimo planą, TV2 buvo tokia sunkumus patirianti įmonė. Tai galima matyti iš skaičių Komisijos sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą ir, dar svarbiau, iš skaičių, pateiktų to sprendimo 36-42 konstatuojamosiose dalyse, kurie buvo pateikti vėliau, 2010 m. sausio mėn., ir kurie rodo, kad įmonė veikia nuostolingai, jos rinkos dalis mažėja, skola auga ir ypač pinigų srautai dėl mažėjančių pajamų iš reklamos yra neigiami, investicijos blogos, o palūkanos auga. Nors vėliau paaiškėjo, kaip prognozavo konkurentai, kad įmonė 2008 m. gavo pelno (2008 m. gegužės mėn. vis dar buvo prognozuojamas [...] mln. DKK [...]), tas pelnas buvo mažas ir savaime nepakeičia nustatyto fakto, kad įmonė negali tęsti veiklos be išorės finansavimo. Įmonei suteikti privatūs kreditai buvo trumpalaikiai, jie galėjo būti panaikinti bet kuriuo metu. Įmonei kilo ūmus likvidumo poreikis, kurio ji negalėjo patenkinti iš nuosavų išteklių. |
| --- | --- |

(139)

Komisija daro išvadą, kad tuo metu, kai pranešta apie restruktūrizavimo planą, TV2 buvo tokia sunkumus patirianti įmonė. Tai galima matyti iš skaičių Komisijos sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą ir, dar svarbiau, iš skaičių, pateiktų to sprendimo 36-42 konstatuojamosiose dalyse, kurie buvo pateikti vėliau, 2010 m. sausio mėn., ir kurie rodo, kad įmonė veikia nuostolingai, jos rinkos dalis mažėja, skola auga ir ypač pinigų srautai dėl mažėjančių pajamų iš reklamos yra neigiami, investicijos blogos, o palūkanos auga. Nors vėliau paaiškėjo, kaip prognozavo konkurentai, kad įmonė 2008 m. gavo pelno (2008 m. gegužės mėn. vis dar buvo prognozuojamas [...] mln. DKK [...]), tas pelnas buvo mažas ir savaime nepakeičia nustatyto fakto, kad įmonė negali tęsti veiklos be išorės finansavimo. Įmonei suteikti privatūs kreditai buvo trumpalaikiai, jie galėjo būti panaikinti bet kuriuo metu. Įmonei kilo ūmus likvidumo poreikis, kurio ji negalėjo patenkinti iš nuosavų išteklių.

| (140) | Išorės finansavimo ji taip pat negalėjo gauti. Buvo rizika, kad trumpalaikiai kreditai bus atšaukti. Kaip jau nurodyta sprendime pradėti procedūrą, pagrindinis TV2 finansuojantis bankas, [...], 2008 m. paprašė sumažinti paskolą ir kreditus. Danija parodė, kad TV2 ne tik patyrė problemų ir net įkeitė savo patalpas Odensėje, bet ir kad kiti bankai atsisakė TV2 suteikti ilgalaikes paskolas (žr. to sprendimo 44 ir paskesnes konstatuojamąsias dalis). Bankai nurodė trūkumus: TV2 pajamų iš reklamos cikliškumą ir tokio verslo modelio netvarumą. Problemas didino nagrinėjamos teisės bylos. Todėl vis didesnę TV2 finansavimo dalį sudarė trumpalaikiai įsipareigojimai ir finansavimas buvo vis nestabilesnis. Kitaip tariant, TV2 negalėjo pagal Gairių 11 punktą atsigauti naudodama iš rinkos šaltinių gaunamas lėšas. |
| --- | --- |

(140)

Išorės finansavimo ji taip pat negalėjo gauti. Buvo rizika, kad trumpalaikiai kreditai bus atšaukti. Kaip jau nurodyta sprendime pradėti procedūrą, pagrindinis TV2 finansuojantis bankas, [...], 2008 m. paprašė sumažinti paskolą ir kreditus. Danija parodė, kad TV2 ne tik patyrė problemų ir net įkeitė savo patalpas Odensėje, bet ir kad kiti bankai atsisakė TV2 suteikti ilgalaikes paskolas (žr. to sprendimo 44 ir paskesnes konstatuojamąsias dalis). Bankai nurodė trūkumus: TV2 pajamų iš reklamos cikliškumą ir tokio verslo modelio netvarumą. Problemas didino nagrinėjamos teisės bylos. Todėl vis didesnę TV2 finansavimo dalį sudarė trumpalaikiai įsipareigojimai ir finansavimas buvo vis nestabilesnis. Kitaip tariant, TV2 negalėjo pagal Gairių 11 punktą atsigauti naudodama iš rinkos šaltinių gaunamas lėšas.

| (141) | Konkurentai savo atsakymuose šiais nustatytais faktais neabejoja. Kad informacija būtų išsamesnė, reikėtų paminėti, kad Gairėse nėra reikalaujama, kad įmonei būtų pradėtos taikyti faktinės bankroto procedūros. Priešingai, griežtomis sąlygomis pagalbą galima teikti būtent siekiant tam užkirsti kelią. |
| --- | --- |

(141)

Konkurentai savo atsakymuose šiais nustatytais faktais neabejoja. Kad informacija būtų išsamesnė, reikėtų paminėti, kad Gairėse nėra reikalaujama, kad įmonei būtų pradėtos taikyti faktinės bankroto procedūros. Priešingai, griežtomis sąlygomis pagalbą galima teikti būtent siekiant tam užkirsti kelią.

| (142) | Dėl konkurentų argumentų, kad TV2 yra pelninga įmonė arba kad gali tapti pelninga, pirmiau minėti TV2 rezultatai rodo, kad įmonė gavo pelno 2008 m., bet, priešingai „Viasat“ vertinimams, 2009 m. ji patyrė 27 mln. DKK nuostolių, šis rezultatas iš esmės skiriasi nuo „Viasat“ 249 mln. DKK pelno prognozės. 2010 m. prognozuojamas pelnas yra daug mažesnis, negu įvertino „Viasat“. TV2 ir jos konsultanto PWC naudojamoje metodikoje Komisija nenustatė jokių klaidų (žr. šio sprendimo 41 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(142)

Dėl konkurentų argumentų, kad TV2 yra pelninga įmonė arba kad gali tapti pelninga, pirmiau minėti TV2 rezultatai rodo, kad įmonė gavo pelno 2008 m., bet, priešingai „Viasat“ vertinimams, 2009 m. ji patyrė 27 mln. DKK nuostolių, šis rezultatas iš esmės skiriasi nuo „Viasat“ 249 mln. DKK pelno prognozės. 2010 m. prognozuojamas pelnas yra daug mažesnis, negu įvertino „Viasat“. TV2 ir jos konsultanto PWC naudojamoje metodikoje Komisija nenustatė jokių klaidų (žr. šio sprendimo 41 konstatuojamąją dalį).

| (143) | Dėl „Viasat“ pateikto „Audon partners“ (93) atlikto TV2 kredito reitingų tyrimo, pagal kurį TV2 galėjo gauti kreditą, bankų reakcija rodo, kad reali padėtis buvo kitokia. Be to, analizė grindžiama tik skaičiais ir prielaidomis, kurie su TV2 nebuvo sutikrinti. Kai kurie skaičiai labai skiriasi nuo realybės, kaip matyti iš 2009 ir 2010 m. skaičių. Pačioje ataskaitoje pabrėžiama, kad tai nėra išsami analizė (dėl akivaizdžių priežasčių su TV2 nebuvo susisiekta), todėl taikytas modelis turi tam tikrų apribojimų (94). |
| --- | --- |

(143)

Dėl „Viasat“ pateikto „Audon partners“ (93) atlikto TV2 kredito reitingų tyrimo, pagal kurį TV2 galėjo gauti kreditą, bankų reakcija rodo, kad reali padėtis buvo kitokia. Be to, analizė grindžiama tik skaičiais ir prielaidomis, kurie su TV2 nebuvo sutikrinti. Kai kurie skaičiai labai skiriasi nuo realybės, kaip matyti iš 2009 ir 2010 m. skaičių. Pačioje ataskaitoje pabrėžiama, kad tai nėra išsami analizė (dėl akivaizdžių priežasčių su TV2 nebuvo susisiekta), todėl taikytas modelis turi tam tikrų apribojimų (94).

| (144) | Tai, kad įmonė mažiau naudojosi kreditu, suteiktu kaip sanavimo pagalba, negu būtų galėjusi pasinaudoti, nereiškia, kad jos negalima laikyti sunkumus patiriančia įmone. Būtų absurdiška iš sanavimo ir restruktūrizavimo pagalbos gavėjo atimti teisę gauti pagalbą, jei vėliau paaiškėja, kad restruktūrizavimo plane numatytos sąnaudų taupymo ir kitos priemonės yra sėkmingos, ir padėti įmonei spręsti finansavimo problemas daugiausia naudojant jos nuosavus išteklius. Tačiau gali nutikti taip, kad tam tikru laiko momentu teikiama valstybės pagalba gali tapti nebereikalinga, tai bus aptarta toliau (žr. 149 konstatuojamąją dalį). Bet kuriuo atveju kredito sąlygose visada buvo numatyta, kad įmonė gali juo pasinaudoti tik patvirtintiems poreikiams tenkinti. Taip buvo daroma siekiant pagalbą apriboti kuo labiau ir skatinti TV2 stengtis įgyvendinti restruktūrizavimo procesą kuo daugiau naudojant nuosavus išteklius, kaip yra reikalaujama. |
| --- | --- |

(144)

Tai, kad įmonė mažiau naudojosi kreditu, suteiktu kaip sanavimo pagalba, negu būtų galėjusi pasinaudoti, nereiškia, kad jos negalima laikyti sunkumus patiriančia įmone. Būtų absurdiška iš sanavimo ir restruktūrizavimo pagalbos gavėjo atimti teisę gauti pagalbą, jei vėliau paaiškėja, kad restruktūrizavimo plane numatytos sąnaudų taupymo ir kitos priemonės yra sėkmingos, ir padėti įmonei spręsti finansavimo problemas daugiausia naudojant jos nuosavus išteklius. Tačiau gali nutikti taip, kad tam tikru laiko momentu teikiama valstybės pagalba gali tapti nebereikalinga, tai bus aptarta toliau (žr. 149 konstatuojamąją dalį). Bet kuriuo atveju kredito sąlygose visada buvo numatyta, kad įmonė gali juo pasinaudoti tik patvirtintiems poreikiams tenkinti. Taip buvo daroma siekiant pagalbą apriboti kuo labiau ir skatinti TV2 stengtis įgyvendinti restruktūrizavimo procesą kuo daugiau naudojant nuosavus išteklius, kaip yra reikalaujama.

| (145) | Taip pat reikėtų pabrėžti, kad daugelis „Viasat“ ir SBS kaltinimų, kad TV2 pati kalta dėl silpnos finansinės padėties, kuri susidarė dėl blogo valdymo sprendimų arba blogų investicijų, nėra svarbūs pagal Gaires, nes jose nėra keliamas klausimas dėl pagalbos gavėjo finansinių problemų priežasties, tik siekiama įsitikinti, ar pagalbos gavėjas tikrai yra sunkumus patirianti įmonė. |
| --- | --- |

(145)

Taip pat reikėtų pabrėžti, kad daugelis „Viasat“ ir SBS kaltinimų, kad TV2 pati kalta dėl silpnos finansinės padėties, kuri susidarė dėl blogo valdymo sprendimų arba blogų investicijų, nėra svarbūs pagal Gaires, nes jose nėra keliamas klausimas dėl pagalbos gavėjo finansinių problemų priežasties, tik siekiama įsitikinti, ar pagalbos gavėjas tikrai yra sunkumus patirianti įmonė.

| (146) | Šiuo atžvilgiu konkurentai taip pat patvirtino, kad TV2 problemos daugiausia kilo dėl visuomeninio kanalo ir kad padėtį būtų galima ištaisyti pakoregavus vidaus sąnaudas ir perdavimo kainodarą. Tačiau Komisija nemano, kad šis argumentas yra svarbus tokioje padėtyje, kai pagalba teikiama visai grupei, įskaitant komercinę veiklą. Tačiau Komisija pažymi, kad TV2 atskyrė viešosios paslaugos ir kitos veiklos sąskaitas, jos yra audituojamos, turi visapusiškai dokumentuose įtvirtintą ir audituojamą perdavimo kainodaros politiką, kuri yra gana paprasta, skaidri, ja siekiama padėti susidaryti tikslų įvairios veiklos, grindžiamos perdavimo kainomis rinkos sąlygomis, vaizdą. |
| --- | --- |

(146)

Šiuo atžvilgiu konkurentai taip pat patvirtino, kad TV2 problemos daugiausia kilo dėl visuomeninio kanalo ir kad padėtį būtų galima ištaisyti pakoregavus vidaus sąnaudas ir perdavimo kainodarą. Tačiau Komisija nemano, kad šis argumentas yra svarbus tokioje padėtyje, kai pagalba teikiama visai grupei, įskaitant komercinę veiklą. Tačiau Komisija pažymi, kad TV2 atskyrė viešosios paslaugos ir kitos veiklos sąskaitas, jos yra audituojamos, turi visapusiškai dokumentuose įtvirtintą ir audituojamą perdavimo kainodaros politiką, kuri yra gana paprasta, skaidri, ja siekiama padėti susidaryti tikslų įvairios veiklos, grindžiamos perdavimo kainomis rinkos sąlygomis, vaizdą.

| (147) | Dėl išorės veiksnių „Viasat“ sutinka su prielaida, kad BVP augimas per metus sudarys 1,02 % Dėl reklamos rinkos tendencijų šalys sutinka, kad 2008 m. TV2 pajamos iš reklamos sumažėjo 19 % Tačiau „Viasat“ ir SBS klaidingai interpretuoja Danijos prognozę dėl būsimų reklamos rinkos tendencijų. Priešingai, nei jos tai supranta, Danija neprognozuoja, kad reklamos rinka 2009-2013 m. laikotarpiu kasmet mažės po 10 %, ji tik teigia, kad įvertinta, jog reklamos rinka [...]. |
| --- | --- |

(147)

Dėl išorės veiksnių „Viasat“ sutinka su prielaida, kad BVP augimas per metus sudarys 1,02 % Dėl reklamos rinkos tendencijų šalys sutinka, kad 2008 m. TV2 pajamos iš reklamos sumažėjo 19 % Tačiau „Viasat“ ir SBS klaidingai interpretuoja Danijos prognozę dėl būsimų reklamos rinkos tendencijų. Priešingai, nei jos tai supranta, Danija neprognozuoja, kad reklamos rinka 2009-2013 m. laikotarpiu kasmet mažės po 10 %, ji tik teigia, kad įvertinta, jog reklamos rinka [...].

| (148) | Dėl argumento, kad vertinant TV2 finansinę padėtį reikėjo atsižvelgti į licencijos mokesčius, nustatytus regioninėms transliavimo stotims, Komisija mano, kad licencijos mokesčiais finansuojamas regioninių transliuotojų programų kūrimas ir kad jie yra svarbūs tik tuo požiūriu. Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad regioninės TV2 stotys yra nepriklausomos nuo TV2, jos vykdo savus įsipareigojimus teikti viešąją paslaugą pagal Danijos transliavimo įstatymą ir už tai gauna finansavimą iš licencijų. Dėl SBS argumento, kad žiūrovai už programą mokės dukart, reikėtų pabrėžti, kad vienas iš mokėjimų - abonentinis mokestis už TV2 pagrindinį kanalą, priklauso nuo vartotojų pasirinkimo, taigi darytina išvada, kad tai nėra valstybės pagalba. Bet kuriuo atveju pirmiau paaiškinta, kad TV2 kaip grupė yra sunkumus patirianti įmonė, kuriai kilo skubus finansavimo poreikis, nes iš bankų išorės finansavimo ji negalėjo gauti. Tai apėmė visą galimą naudą, kurią ji gali gauti vykdydama įpareigojimą transliuoti šias programas. |
| --- | --- |

(148)

Dėl argumento, kad vertinant TV2 finansinę padėtį reikėjo atsižvelgti į licencijos mokesčius, nustatytus regioninėms transliavimo stotims, Komisija mano, kad licencijos mokesčiais finansuojamas regioninių transliuotojų programų kūrimas ir kad jie yra svarbūs tik tuo požiūriu. Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad regioninės TV2 stotys yra nepriklausomos nuo TV2, jos vykdo savus įsipareigojimus teikti viešąją paslaugą pagal Danijos transliavimo įstatymą ir už tai gauna finansavimą iš licencijų. Dėl SBS argumento, kad žiūrovai už programą mokės dukart, reikėtų pabrėžti, kad vienas iš mokėjimų - abonentinis mokestis už TV2 pagrindinį kanalą, priklauso nuo vartotojų pasirinkimo, taigi darytina išvada, kad tai nėra valstybės pagalba. Bet kuriuo atveju pirmiau paaiškinta, kad TV2 kaip grupė yra sunkumus patirianti įmonė, kuriai kilo skubus finansavimo poreikis, nes iš bankų išorės finansavimo ji negalėjo gauti. Tai apėmė visą galimą naudą, kurią ji gali gauti vykdydama įpareigojimą transliuoti šias programas.

| (149) | Tačiau sunki TV2 padėtis pasikeitė, kai buvo parduotas transliavimo tinklas. Panaudodama iš transliavimo tinklo pardavimo gautas lėšas TV2 sugebėjo sugrąžinti dalį skolos, finansinė padėtis tapo daug pozityvesnė, kaip matyti iš šio sprendimo 62-64 konstatuojamosiose dalyse pateiktų skaičių. Reklamos rinkos tendencijos taip pat tapo pozityvesnės (95). TV2 sugebėjo grąžinti valstybės paskolą, kuri buvo suteikta kaip sanavimo pagalba. Pagal tai, kokios bus nagrinėjamų valstybės pagalbos bylų pasekmės ir atsižvelgdama į tai, ar bus patvirtintas restruktūrizavimo planas, TV2 tikisi iki 2012 m. sausio mėn., kai bus įvesti abonentiniai mokesčiai, gauti pakankamą finansavimą (96). |
| --- | --- |

(149)

Tačiau sunki TV2 padėtis pasikeitė, kai buvo parduotas transliavimo tinklas. Panaudodama iš transliavimo tinklo pardavimo gautas lėšas TV2 sugebėjo sugrąžinti dalį skolos, finansinė padėtis tapo daug pozityvesnė, kaip matyti iš šio sprendimo 62-64 konstatuojamosiose dalyse pateiktų skaičių. Reklamos rinkos tendencijos taip pat tapo pozityvesnės (95). TV2 sugebėjo grąžinti valstybės paskolą, kuri buvo suteikta kaip sanavimo pagalba. Pagal tai, kokios bus nagrinėjamų valstybės pagalbos bylų pasekmės ir atsižvelgdama į tai, ar bus patvirtintas restruktūrizavimo planas, TV2 tikisi iki 2012 m. sausio mėn., kai bus įvesti abonentiniai mokesčiai, gauti pakankamą finansavimą (96).

| (150) | Atsižvelgdama į naują padėtį Komisija nemano, kad TV2 ir toliau gali būti laikoma sunkumus patiriančia įmone. Todėl nėra poreikio teikti kokias nors kitas pagalbos priemones, išskyrus patvirtintąsias šiuo sprendimu, tad nepanaudota restruktūrizavimo plane numatyta paskola ir kreditas, apie kuriuos pranešta, turėtų būti panaikinti. Dėl tos pačios priežasties turėtų būti nutraukta esama pagalba, teikta pagal sprendimą dėl sanavimo pagalbos. |
| --- | --- |

(150)

Atsižvelgdama į naują padėtį Komisija nemano, kad TV2 ir toliau gali būti laikoma sunkumus patiriančia įmone. Todėl nėra poreikio teikti kokias nors kitas pagalbos priemones, išskyrus patvirtintąsias šiuo sprendimu, tad nepanaudota restruktūrizavimo plane numatyta paskola ir kreditas, apie kuriuos pranešta, turėtų būti panaikinti. Dėl tos pačios priežasties turėtų būti nutraukta esama pagalba, teikta pagal sprendimą dėl sanavimo pagalbos.

4.3.   Ilgalaikio gyvybingumo sugrąžinimas

| (151) | Pagal Gairių 34 punktą pagalba turi būti teikiama su sąlyga, kad bus įgyvendintas restruktūrizavimo planas, kuris turi sugrąžinti įmonės gyvybingumą per pagrįstą laikotarpį. Restruktūrizavimo plane apibūdinamos aplinkybės, dėl kurių įmonė patyrė sunkumų - jos susidarė dėl naujos veiklos, kuri buvo ne tokia pelninga, ir vis mažesnio visuomeninio kanalo pelningumo. Komisijos nuomone, šie klausimai restruktūrizavimo plane sprendžiami tinkamai. |
| --- | --- |

(151)

Pagal Gairių 34 punktą pagalba turi būti teikiama su sąlyga, kad bus įgyvendintas restruktūrizavimo planas, kuris turi sugrąžinti įmonės gyvybingumą per pagrįstą laikotarpį. Restruktūrizavimo plane apibūdinamos aplinkybės, dėl kurių įmonė patyrė sunkumų - jos susidarė dėl naujos veiklos, kuri buvo ne tokia pelninga, ir vis mažesnio visuomeninio kanalo pelningumo. Komisijos nuomone, šie klausimai restruktūrizavimo plane sprendžiami tinkamai.

| (152) | Komisija pažymi, kad restruktūrizavimo plane yra numatytos finansinio ir veiklos restruktūrizavimo priemonės, kurios kartu su pakeistu verslo modeliu padės įmonei atsistoti ant kojų. Šiuo atžvilgiu Komisija pirmiausia pažymi, kad, vykdant restruktūrizavimo plane pateiktą reikalavimą parduoti turtą, sėkmingai parduotas transliavimo tinklas, todėl TV2 gavo pakankamai lėšų skoloms grąžinti. 2010 m. spalio 4 d. ji taip pat grąžino pagalbą, kuri buvo suteikta kaip sanavimo pagalba. Pati įmonė nurodo, kad ji dabar turi pakankamai lėšų laikotarpiui iki galutinių vartotojų mokesčių įvedimo (97). Kitos priemonės, kuriomis bus taupomos sąnaudos, taip pat padės užtikrinti ilgalaikį įmonės gyvybingumą (žr. 47 ir 48 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(152)

Komisija pažymi, kad restruktūrizavimo plane yra numatytos finansinio ir veiklos restruktūrizavimo priemonės, kurios kartu su pakeistu verslo modeliu padės įmonei atsistoti ant kojų. Šiuo atžvilgiu Komisija pirmiausia pažymi, kad, vykdant restruktūrizavimo plane pateiktą reikalavimą parduoti turtą, sėkmingai parduotas transliavimo tinklas, todėl TV2 gavo pakankamai lėšų skoloms grąžinti. 2010 m. spalio 4 d. ji taip pat grąžino pagalbą, kuri buvo suteikta kaip sanavimo pagalba. Pati įmonė nurodo, kad ji dabar turi pakankamai lėšų laikotarpiui iki galutinių vartotojų mokesčių įvedimo (97). Kitos priemonės, kuriomis bus taupomos sąnaudos, taip pat padės užtikrinti ilgalaikį įmonės gyvybingumą (žr. 47 ir 48 konstatuojamąsias dalis).

| (153) | Įmonė taip pat atsisako nuostolingos veiklos; 2008 m. ji pardavė nuostolingą radijo veiklą SBS grupei. |
| --- | --- |

(153)

Įmonė taip pat atsisako nuostolingos veiklos; 2008 m. ji pardavė nuostolingą radijo veiklą SBS grupei.

| (154) | Tikimasi, kad, jei įmonei nuo 2012 m. sausio mėn. bus leista rinkti abonentinius mokesčius, ji galės išspręsti struktūrines problemas, dėl kurių kyla likvidumo poreikis. Visuomeninis kanalas yra nepakankamai pelningas, nes priklauso nuo vieno pajamų šaltinio - pajamų iš reklamos, kurios yra cikliškos ir priklauso nuo ekonominių aplinkybių. Tai rodo ir bankų reakcija - bankai atsisakė suteikti finansavimą, nes nuogąstavo dėl reklamos rinkos tendencijų ir abejojo TV2 galimybėmis uždirbti pajamų. Naujas verslo modelis suteiks TV2 stabilesnę pajamų bazę, nes už jo pagrindinio kanalo žiūrėjimą bus renkami abonentiniai mokesčiai. TV2 prognozuoja, kad papildomos pajamos iš galutinių vartotojų mokesčių 2012 m. sudarys [...] DKK. Ji taip pat prognozuoja, kad grupės pelnas 2012 m. bus [...]. Komisija pažymi, kad greta [...], antrasis pajamų šaltinis – galutinių vartotojų mokesčiai - sumažins įmonės pažeidžiamumą dėl cikliško veiklos sulėtėjimo. Komisija pažymi, kad priemonės, skirtos padėčiai pakeisti, yra numatytos pačiame restruktūrizavimo plane, jas lemia ne išorės veiksniai. |
| --- | --- |

(154)

Tikimasi, kad, jei įmonei nuo 2012 m. sausio mėn. bus leista rinkti abonentinius mokesčius, ji galės išspręsti struktūrines problemas, dėl kurių kyla likvidumo poreikis. Visuomeninis kanalas yra nepakankamai pelningas, nes priklauso nuo vieno pajamų šaltinio - pajamų iš reklamos, kurios yra cikliškos ir priklauso nuo ekonominių aplinkybių. Tai rodo ir bankų reakcija - bankai atsisakė suteikti finansavimą, nes nuogąstavo dėl reklamos rinkos tendencijų ir abejojo TV2 galimybėmis uždirbti pajamų. Naujas verslo modelis suteiks TV2 stabilesnę pajamų bazę, nes už jo pagrindinio kanalo žiūrėjimą bus renkami abonentiniai mokesčiai. TV2 prognozuoja, kad papildomos pajamos iš galutinių vartotojų mokesčių 2012 m. sudarys [...] DKK. Ji taip pat prognozuoja, kad grupės pelnas 2012 m. bus [...]. Komisija pažymi, kad greta [...], antrasis pajamų šaltinis – galutinių vartotojų mokesčiai - sumažins įmonės pažeidžiamumą dėl cikliško veiklos sulėtėjimo. Komisija pažymi, kad priemonės, skirtos padėčiai pakeisti, yra numatytos pačiame restruktūrizavimo plane, jas lemia ne išorės veiksniai.

| (155) | Pradinis restruktūrizavimo planas, apie kurį pranešta, parengtas laikotarpiui iki 2012 m. gruodžio 31 d., beveik ketverių metų laikotarpiui. Toks laikotarpis pasirinktas, nes Danijos Vyriausybė buvo įsitikinusi, kad įvedus naują verslo modelį ir pradėjus jį taikyti praktiškai, bankai vėl norės skolinti lėšų TV2, t. y. pasirinktas pakankamai ilgas laikotarpis šiai patirčiai įgyti. Tačiau atsižvelgdama į tai, kad, kai bus priimtas šis sprendimas (žr. pirmiau), visa pagalba bus panaikinta, Danijos Vyriausybė mano, kad restruktūrizavimo laikotarpis turėtų baigtis panaikinus visas pagalbos priemones. |
| --- | --- |

(155)

Pradinis restruktūrizavimo planas, apie kurį pranešta, parengtas laikotarpiui iki 2012 m. gruodžio 31 d., beveik ketverių metų laikotarpiui. Toks laikotarpis pasirinktas, nes Danijos Vyriausybė buvo įsitikinusi, kad įvedus naują verslo modelį ir pradėjus jį taikyti praktiškai, bankai vėl norės skolinti lėšų TV2, t. y. pasirinktas pakankamai ilgas laikotarpis šiai patirčiai įgyti. Tačiau atsižvelgdama į tai, kad, kai bus priimtas šis sprendimas (žr. pirmiau), visa pagalba bus panaikinta, Danijos Vyriausybė mano, kad restruktūrizavimo laikotarpis turėtų baigtis panaikinus visas pagalbos priemones.

| (156) | Komisija yra kitokios nuomonės. Remiantis Gairėmis restruktūrizavimas turėtų sugrąžinti ilgalaikį įmonės gyvybingumą. Komisija mano, kad restruktūrizavimo laikotarpis trunka iki to momento, kai įmonė įgyvendina visas restruktūrizavimo priemones, kuriomis užtikrinamas ilgalaikis gyvybingumas. Nors priėmus ši sprendimą visos valstybės pagalbos priemonės bus iš karto nutrauktos, negarantuojama, kad nuo to momento TV2 atgaus ilgalaikį gyvybingumą, nes TV2 neturi tvaraus verslo modelio. Toks verslo modelis bus sukurtas tik įvedus galutinių vartotojų mokesčius. Galutinių vartotojų mokesčių įvedimas yra vienintelė restruktūrizavimo priemonė, kuria tiesiogiai siekiama pašalinti pagrindinę svarbią TV2 finansinių sunkumų priežastį. Todėl Komisija daro išvadą, kad restruktūrizavimo laikotarpis baigiasi 2012 m. gruodžio 31 d. arba tada, kai TV2 įgyja galimybę rinkti abonentinius mokesčius iš galutinių vartotojų, jei tai nutiktų anksčiau negu 2012 m. gruodžio 31 d. Šiuo metu atrodo, kad TV2 teisiškai įgys teisę rinkti galutinių vartotojų mokesčius tada, kai bus pakeista jos licencija (nors dabartiniame Danijos transliacijos įstatyme jau numatyta galimybė TV2 rinkti galutinių vartotojų mokesčius, to neleidžiama pagal dabartinę licenciją). |
| --- | --- |

(156)

Komisija yra kitokios nuomonės. Remiantis Gairėmis restruktūrizavimas turėtų sugrąžinti ilgalaikį įmonės gyvybingumą. Komisija mano, kad restruktūrizavimo laikotarpis trunka iki to momento, kai įmonė įgyvendina visas restruktūrizavimo priemones, kuriomis užtikrinamas ilgalaikis gyvybingumas. Nors priėmus ši sprendimą visos valstybės pagalbos priemonės bus iš karto nutrauktos, negarantuojama, kad nuo to momento TV2 atgaus ilgalaikį gyvybingumą, nes TV2 neturi tvaraus verslo modelio. Toks verslo modelis bus sukurtas tik įvedus galutinių vartotojų mokesčius. Galutinių vartotojų mokesčių įvedimas yra vienintelė restruktūrizavimo priemonė, kuria tiesiogiai siekiama pašalinti pagrindinę svarbią TV2 finansinių sunkumų priežastį. Todėl Komisija daro išvadą, kad restruktūrizavimo laikotarpis baigiasi 2012 m. gruodžio 31 d. arba tada, kai TV2 įgyja galimybę rinkti abonentinius mokesčius iš galutinių vartotojų, jei tai nutiktų anksčiau negu 2012 m. gruodžio 31 d. Šiuo metu atrodo, kad TV2 teisiškai įgys teisę rinkti galutinių vartotojų mokesčius tada, kai bus pakeista jos licencija (nors dabartiniame Danijos transliacijos įstatyme jau numatyta galimybė TV2 rinkti galutinių vartotojų mokesčius, to neleidžiama pagal dabartinę licenciją).

4.4.   Nereikalingo konkurencijos iškraipymo išvengimas

| (157) | Gairių 38 punkte nurodyta, kad, norint, jog neigiamas poveikis prekybos sąlygoms būtų sumažintas taip, kad siekiami teigiami pokyčiai nusvertų neigiamus, reikia imtis kompensacinių priemonių. Tokios priemonės gali būti: turto išpardavimas, pajėgumų arba dalyvavimo rinkoje sumažinimas. Pagal Gairių 40 straipsnį jos turi būti proporcingos pagalbos iškraipomajam poveikiui ir santykinei įmonės svarbai rinkoje. |
| --- | --- |

(157)

Gairių 38 punkte nurodyta, kad, norint, jog neigiamas poveikis prekybos sąlygoms būtų sumažintas taip, kad siekiami teigiami pokyčiai nusvertų neigiamus, reikia imtis kompensacinių priemonių. Tokios priemonės gali būti: turto išpardavimas, pajėgumų arba dalyvavimo rinkoje sumažinimas. Pagal Gairių 40 straipsnį jos turi būti proporcingos pagalbos iškraipomajam poveikiui ir santykinei įmonės svarbai rinkoje.

| (158) | Iš esmės įsipareigojimas nekurti naujų kanalų (t. y. apriboti dalyvavimą rinkoje) gali būti vertinamas kaip kompensacinė priemonė, nes dėl jo TV2 negali konkuruoti dėl naujų klientų, todėl tai naudinga jos konkurentams. TV2 būtų naudinga kurti naujus kanalus, nes kanalai būtų finansuojami iš stabilaus pajamų šaltinio, kurį sudarytų necikliški abonentiniai mokesčiai – tai grupei suteiktų reikalingų pajamų ir iš dalies kompensuotų neigiamus visuomeninio kanalo rezultatus. Remiantis restruktūrizavimo plane pateikta rinkos analize, mokamos televizijos rinka auga (98). Tačiau TV2 konkurentai tvirtina, kad galimybe kurti naujus komercinius kanalus TV2 vis tiek negalėjo pasinaudoti, nes rinka perpildyta. |
| --- | --- |

(158)

Iš esmės įsipareigojimas nekurti naujų kanalų (t. y. apriboti dalyvavimą rinkoje) gali būti vertinamas kaip kompensacinė priemonė, nes dėl jo TV2 negali konkuruoti dėl naujų klientų, todėl tai naudinga jos konkurentams. TV2 būtų naudinga kurti naujus kanalus, nes kanalai būtų finansuojami iš stabilaus pajamų šaltinio, kurį sudarytų necikliški abonentiniai mokesčiai – tai grupei suteiktų reikalingų pajamų ir iš dalies kompensuotų neigiamus visuomeninio kanalo rezultatus. Remiantis restruktūrizavimo plane pateikta rinkos analize, mokamos televizijos rinka auga (98). Tačiau TV2 konkurentai tvirtina, kad galimybe kurti naujus komercinius kanalus TV2 vis tiek negalėjo pasinaudoti, nes rinka perpildyta.

| (159) | Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad TV2 konkurentai 2009 m. patys sukūrė naujus kanalus (SBS sukūrė „6erene“, „Canal Digital“ pradės transliuoti sporto kanalą, „Viasat“2009 m. kovo 23 d. sukūrė vieną kanalą, o TV4 grupė 2009 m. liepos mėn. sukūrė „Canal 9“). |
| --- | --- |

(159)

Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad TV2 konkurentai 2009 m. patys sukūrė naujus kanalus (SBS sukūrė „6erene“, „Canal Digital“ pradės transliuoti sporto kanalą, „Viasat“2009 m. kovo 23 d. sukūrė vieną kanalą, o TV4 grupė 2009 m. liepos mėn. sukūrė „Canal 9“).

| (160) | Danija taip pat patvirtino, kad dėl restruktūrizavimo TV2 bus draudžiama kurti radijo kanalus (99). Šis įsipareigojimas yra labai svarbus, nes netrukus bus skelbiama konkurso procedūra dėl naujos FM4 radijo stoties valdymo licencijos. Danija iš pradžių buvo suinteresuota, kad TV2 dalyvautų šiame konkurse, bet vėliau patvirtino, kad atsižvelgiant į tai, kad Komisija vykdo restruktūrizavimo plano tyrimą ir nepaisant to, kad tam jau parengti planai, toks pasiūlymas nebus teikiamas. Kitaip tariant, priešingai konkurentų teiginiams, įsipareigojimas nekurti naujų kanalų turi realią reikšmę ir įmonei yra nuostolingas. Komisija mano, kad šis įsipareigojimas yra svarbus pagal Gairių 46 punktą, kuriame nurodoma, kad pagalba neturėtų būti naudojama naujoms įmonės gyvybingumui atkurti nebūtinoms investicijoms finansuoti. |
| --- | --- |

(160)

Danija taip pat patvirtino, kad dėl restruktūrizavimo TV2 bus draudžiama kurti radijo kanalus (99). Šis įsipareigojimas yra labai svarbus, nes netrukus bus skelbiama konkurso procedūra dėl naujos FM4 radijo stoties valdymo licencijos. Danija iš pradžių buvo suinteresuota, kad TV2 dalyvautų šiame konkurse, bet vėliau patvirtino, kad atsižvelgiant į tai, kad Komisija vykdo restruktūrizavimo plano tyrimą ir nepaisant to, kad tam jau parengti planai, toks pasiūlymas nebus teikiamas. Kitaip tariant, priešingai konkurentų teiginiams, įsipareigojimas nekurti naujų kanalų turi realią reikšmę ir įmonei yra nuostolingas. Komisija mano, kad šis įsipareigojimas yra svarbus pagal Gairių 46 punktą, kuriame nurodoma, kad pagalba neturėtų būti naudojama naujoms įmonės gyvybingumui atkurti nebūtinoms investicijoms finansuoti.

| (161) | Komisija taip pat mano, kad siūlomos kompensacinės priemonės yra proporcingos iškraipomajam pagalbos priemonių poveikiui. Reikėtų pažymėti, kad visos šios priemonės priėmus šį sprendimą yra nutraukiamos. Šiuo atžvilgiu Komisija norėtų pažymėti, kad nei viena restruktūrizavimo pagalbos priemonė, apie kurias pranešta, nebuvo ir nebus įgyvendinta. Kaip nurodyta 150 ir paskesnėse konstatuojamosiose dalyse, sanavimo pagalba priėmus šį sprendimą taip pat bus nutraukta. Tai reiškia, kad įmonė negaus jokios valstybės pagalbos. Faktiniai mokėjimai pagal sanavimo pagalbos priemonę buvo nedideli (iš galimų 1 000 mln. DKK panaudoti 223 mln. DKK). Didžioji pagalbos dalis faktiškai panaudota kaip sanavimo pagalba (iki 2008 m. pabaigos, t. y. per šešis sanavimo laikotarpio mėnesius iš 223 mln. DKK panaudoti 208 mln. DKK), visos faktiškai panaudotos kredito lėšos valstybei jau faktiškai grąžintos. Atsižvelgiant į TV2 2008 m. apyvartą, panaudota kredito dalis - 233 mln. DKK - neatrodo pernelyg didelė ([...] proc.). Atsižvelgdama į tai Komisija nemano, jog iš Danijos ir pagalbos gavėjo reikia reikalauti daugiau kompensacinių priemonių. Dėl šios priežasties Komisija nemano, jog reikia daugiau kompensacinių priemonių, kaip siūlo konkurentai. |
| --- | --- |

(161)

Komisija taip pat mano, kad siūlomos kompensacinės priemonės yra proporcingos iškraipomajam pagalbos priemonių poveikiui. Reikėtų pažymėti, kad visos šios priemonės priėmus šį sprendimą yra nutraukiamos. Šiuo atžvilgiu Komisija norėtų pažymėti, kad nei viena restruktūrizavimo pagalbos priemonė, apie kurias pranešta, nebuvo ir nebus įgyvendinta. Kaip nurodyta 150 ir paskesnėse konstatuojamosiose dalyse, sanavimo pagalba priėmus šį sprendimą taip pat bus nutraukta. Tai reiškia, kad įmonė negaus jokios valstybės pagalbos. Faktiniai mokėjimai pagal sanavimo pagalbos priemonę buvo nedideli (iš galimų 1 000 mln. DKK panaudoti 223 mln. DKK). Didžioji pagalbos dalis faktiškai panaudota kaip sanavimo pagalba (iki 2008 m. pabaigos, t. y. per šešis sanavimo laikotarpio mėnesius iš 223 mln. DKK panaudoti 208 mln. DKK), visos faktiškai panaudotos kredito lėšos valstybei jau faktiškai grąžintos. Atsižvelgiant į TV2 2008 m. apyvartą, panaudota kredito dalis - 233 mln. DKK - neatrodo pernelyg didelė ([...] proc.). Atsižvelgdama į tai Komisija nemano, jog iš Danijos ir pagalbos gavėjo reikia reikalauti daugiau kompensacinių priemonių. Dėl šios priežasties Komisija nemano, jog reikia daugiau kompensacinių priemonių, kaip siūlo konkurentai.

| (162) | Tačiau Komisija nesutinka su Danijos pasiūlymu, kad įsipareigojimas turėtų būti panaikintas, kai bus baigtos teikti visos pagalbos priemonės (100). Pirma, Danija pati numatė ilgesnį restruktūrizavimo laikotarpį, iki 2012 m. gruodžio 31 d. Antra, jokioje Gairių nuostatoje nėra nurodyta, kad kompensacinės priemonės trukmė turi sutapti su pagalbos priemonių taikymo trukme. Trečia, restruktūrizavimo planas grindžiamas prielaida, kad įmonė galės pasinaudoti išorės finansavimu tik tada, kai 2012 m. bus įvesti galutinių vartotojų mokesčiai ir tik tada bus sugrąžintas ilgalaikis gyvybingumas. Pati Danija tvirtino, kad pagalbos priemonės, įskaitant sanavimo pagalbą, kuri vis dar teikiama, būtų reikalingos likvidumo spragai užpildyti, kol bus įdiegtas stabilesnis visuomeninio kanalo verslo modelis. Taigi sanavimo pagalbos paskirtis - padėti įmonei išlikti, kol bus pradėtas taikyti naujas verslo modelis. Tuo remdamasi Komisija nemano, kad įsipareigojimas dėl kompensacinės priemonės gali būti nutrauktas baigus teikti pagalbą arba priėmus šį sprendimą. Tačiau Komisija mano, jog įmanoma, kad įsipareigojimas nekurti naujų kanalų būtų nutrauktas iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos (2012 m. gruodžio 31 d.), būtent tada, kai bus įvesti galutinių vartotojų mokesčiai (pakeitus licenciją) ir kai TV2 įgys galimybę juos rinkti. |
| --- | --- |

(162)

Tačiau Komisija nesutinka su Danijos pasiūlymu, kad įsipareigojimas turėtų būti panaikintas, kai bus baigtos teikti visos pagalbos priemonės (100). Pirma, Danija pati numatė ilgesnį restruktūrizavimo laikotarpį, iki 2012 m. gruodžio 31 d. Antra, jokioje Gairių nuostatoje nėra nurodyta, kad kompensacinės priemonės trukmė turi sutapti su pagalbos priemonių taikymo trukme. Trečia, restruktūrizavimo planas grindžiamas prielaida, kad įmonė galės pasinaudoti išorės finansavimu tik tada, kai 2012 m. bus įvesti galutinių vartotojų mokesčiai ir tik tada bus sugrąžintas ilgalaikis gyvybingumas. Pati Danija tvirtino, kad pagalbos priemonės, įskaitant sanavimo pagalbą, kuri vis dar teikiama, būtų reikalingos likvidumo spragai užpildyti, kol bus įdiegtas stabilesnis visuomeninio kanalo verslo modelis. Taigi sanavimo pagalbos paskirtis - padėti įmonei išlikti, kol bus pradėtas taikyti naujas verslo modelis. Tuo remdamasi Komisija nemano, kad įsipareigojimas dėl kompensacinės priemonės gali būti nutrauktas baigus teikti pagalbą arba priėmus šį sprendimą. Tačiau Komisija mano, jog įmanoma, kad įsipareigojimas nekurti naujų kanalų būtų nutrauktas iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos (2012 m. gruodžio 31 d.), būtent tada, kai bus įvesti galutinių vartotojų mokesčiai (pakeitus licenciją) ir kai TV2 įgys galimybę juos rinkti.

4.5.   Iki mažiausio dydžio apribota pagalba

| (163) | Pagal Gairių 43 punktą pagalbos dydis ir intensyvumas turi būti apribotas griežtu restruktūrizavimo sąnaudų minimumu, reikalingu restruktūrizavimui įvykdyti. Tokia nuostata įtraukta tam, kad įmonė, baigusi restruktūrizavimą, neįgytų papildomo likvidumo, kuriuo galėtų pasinaudoti agresyviai elgsenai rinkoje. Tikimasi, kad pagalbos gavėjai nuosavais ištekliais reikšmingai prisidės prie restruktūrizavimo plano įgyvendinimo, įskaitant turto, kuris nėra būtinas, kad įmonė išliktų, pardavimą. Toks indėlis turi būti realus, neapimti numatomo būsimo pelno kaip pinigų srauto. Jis turi būti kuo didesnis, didelių įmonių - ne mažesnis kaip 50 % Komisija mano, kad TV2 pagal Gaires yra didelė įmonė. |
| --- | --- |

(163)

Pagal Gairių 43 punktą pagalbos dydis ir intensyvumas turi būti apribotas griežtu restruktūrizavimo sąnaudų minimumu, reikalingu restruktūrizavimui įvykdyti. Tokia nuostata įtraukta tam, kad įmonė, baigusi restruktūrizavimą, neįgytų papildomo likvidumo, kuriuo galėtų pasinaudoti agresyviai elgsenai rinkoje. Tikimasi, kad pagalbos gavėjai nuosavais ištekliais reikšmingai prisidės prie restruktūrizavimo plano įgyvendinimo, įskaitant turto, kuris nėra būtinas, kad įmonė išliktų, pardavimą. Toks indėlis turi būti realus, neapimti numatomo būsimo pelno kaip pinigų srauto. Jis turi būti kuo didesnis, didelių įmonių - ne mažesnis kaip 50 % Komisija mano, kad TV2 pagal Gaires yra didelė įmonė.

| (164) | Komisija nesutinka su Danijos Vyriausybe, kad bet kurios sąnaudos, ypač sąnaudų taupymo priemonės, savaime yra restruktūrizavimo priemonės. Įmonė gali patirti išlaidų siekdama sutaupyti sąnaudas. Sąnaudų taupymas, kurį šiuo atveju nurodo Danija, savaime nėra restruktūrizavimo sąnaudos. Danija pateikia klasikinių restruktūrizavimo sąnaudų, iš viso [...] mln. DKK, sąrašą, į jį įtrauktos transliavimo tinklo pardavimo sandorio sąnaudos ([...] mln. DKK), sąnaudos, susijusios su naujo verslo modelio perdavimu ([...]-[...] mln. DKK) ir personalo sąnaudos, susijusios su sutarčių nutraukimu, teisiniais ir konsultavimo mokesčiais ([...] mln. DKK). Komisija pripažįsta, kad šios sąnaudos yra restruktūrizavimo sąnaudos. |
| --- | --- |

(164)

Komisija nesutinka su Danijos Vyriausybe, kad bet kurios sąnaudos, ypač sąnaudų taupymo priemonės, savaime yra restruktūrizavimo priemonės. Įmonė gali patirti išlaidų siekdama sutaupyti sąnaudas. Sąnaudų taupymas, kurį šiuo atveju nurodo Danija, savaime nėra restruktūrizavimo sąnaudos. Danija pateikia klasikinių restruktūrizavimo sąnaudų, iš viso [...] mln. DKK, sąrašą, į jį įtrauktos transliavimo tinklo pardavimo sandorio sąnaudos ([...] mln. DKK), sąnaudos, susijusios su naujo verslo modelio perdavimu ([...]-[...] mln. DKK) ir personalo sąnaudos, susijusios su sutarčių nutraukimu, teisiniais ir konsultavimo mokesčiais ([...] mln. DKK). Komisija pripažįsta, kad šios sąnaudos yra restruktūrizavimo sąnaudos.

| (165) | Pagal Komisijos praktiką prie restruktūrizavimo sąnaudų priskiriamos visos nenumatytos sąnaudos, kurių patiriama įmonei siekiant susigrąžinti gyvybingumą, bet ne įprastos veiklos sąnaudos, kurių ši patiria restruktūrizavimo laikotarpiu. Tačiau šiuo atveju įmonei reikalingas likvidumas, kad ji išliktų pereinamuoju laikotarpiu, kol įdiegs tvarų verslo modelį. Kaip paaiškinta anksčiau, TV2 turi realų finansavimo poreikį, nes negalėjo gauti išorės finansavimo. Šiuo ypatingu atveju, kai vykdomas grynai finansinis restruktūrizavimas, kol įmonė pradės įgyvendinti stabilesnį verslo planą, Komisija taip pat gali pripažinti, kad šis finansavimo poreikis yra restruktūrizavimo sąnaudos. Finansavimo trūkumui pašalinti kaip laikinas rezervas pagal sprendimą dėl sanavimo pagalbos buvo skirtas kreditas (1 000 mln. DKK). Tačiau šis kreditas buvo laikinas, juo TV2 galėjo pasinaudoti, jei galėjo įrodyti finansavimo poreikį, kuris turėjo būti patvirtintas išorės auditoriaus. Galiausiai TV2 nedaug pasinaudojo tuo kreditu (tik [...] proc.). Be to, didžioji panaudoto kredito dalis ([...] mln. DKK) buvo panaudota Komisijos sprendimo dėl sanavimo pagalbos galiojimo laikotarpiu, t. y. per šešis sanavimo mėnesius, prieš pateikiant restruktūrizavimo planą. |
| --- | --- |

(165)

Pagal Komisijos praktiką prie restruktūrizavimo sąnaudų priskiriamos visos nenumatytos sąnaudos, kurių patiriama įmonei siekiant susigrąžinti gyvybingumą, bet ne įprastos veiklos sąnaudos, kurių ši patiria restruktūrizavimo laikotarpiu. Tačiau šiuo atveju įmonei reikalingas likvidumas, kad ji išliktų pereinamuoju laikotarpiu, kol įdiegs tvarų verslo modelį. Kaip paaiškinta anksčiau, TV2 turi realų finansavimo poreikį, nes negalėjo gauti išorės finansavimo. Šiuo ypatingu atveju, kai vykdomas grynai finansinis restruktūrizavimas, kol įmonė pradės įgyvendinti stabilesnį verslo planą, Komisija taip pat gali pripažinti, kad šis finansavimo poreikis yra restruktūrizavimo sąnaudos. Finansavimo trūkumui pašalinti kaip laikinas rezervas pagal sprendimą dėl sanavimo pagalbos buvo skirtas kreditas (1 000 mln. DKK). Tačiau šis kreditas buvo laikinas, juo TV2 galėjo pasinaudoti, jei galėjo įrodyti finansavimo poreikį, kuris turėjo būti patvirtintas išorės auditoriaus. Galiausiai TV2 nedaug pasinaudojo tuo kreditu (tik [...] proc.). Be to, didžioji panaudoto kredito dalis ([...] mln. DKK) buvo panaudota Komisijos sprendimo dėl sanavimo pagalbos galiojimo laikotarpiu, t. y. per šešis sanavimo mėnesius, prieš pateikiant restruktūrizavimo planą.

| (166) | TV2 prisidėjo prie minėtų restruktūrizavimo sąnaudų finansavimo parduodama turtą, transliavimo tinklą, už 640 mln. DKK ir gavusi išorės finansavimą už 80 mln. DKK išnuomojusi patalpas Odensėje. 720 mln. DKK indėlis yra daug didesnis už didelėms įmonėms nustatytą 50 % ribą. Kaip jau buvo nurodyta, TV2 panaudojo iš tinklo pardavimo gautas lėšas savo skolai sumažinti. Taip išleistos lėšos negali būti panaudotos kitais tikslais. Be to, kaip matyti iš pirmiau pateiktos informacijos, visos pagalbos priemonės bus nutrauktos, kai bus priimtas šis sprendimas, ir nebus taikomos jokios naujos restruktūrizavimo plane numatytos priemonės, apie kurias pranešta (žr. šio sprendimo 150 konstatuojamąją dalį). Todėl nėra pavojaus, kad, kaip numatyta Gairių 45 punkte, kuri nors pagalba bus didesnė, negu reikia, kad įmonė išliktų. |
| --- | --- |

(166)

TV2 prisidėjo prie minėtų restruktūrizavimo sąnaudų finansavimo parduodama turtą, transliavimo tinklą, už 640 mln. DKK ir gavusi išorės finansavimą už 80 mln. DKK išnuomojusi patalpas Odensėje. 720 mln. DKK indėlis yra daug didesnis už didelėms įmonėms nustatytą 50 % ribą. Kaip jau buvo nurodyta, TV2 panaudojo iš tinklo pardavimo gautas lėšas savo skolai sumažinti. Taip išleistos lėšos negali būti panaudotos kitais tikslais. Be to, kaip matyti iš pirmiau pateiktos informacijos, visos pagalbos priemonės bus nutrauktos, kai bus priimtas šis sprendimas, ir nebus taikomos jokios naujos restruktūrizavimo plane numatytos priemonės, apie kurias pranešta (žr. šio sprendimo 150 konstatuojamąją dalį). Todėl nėra pavojaus, kad, kaip numatyta Gairių 45 punkte, kuri nors pagalba bus didesnė, negu reikia, kad įmonė išliktų.

4.6.   Kitos sąlygos

| (167) | Pagal Gairių 46 straipsnį Komisija gali reikalauti iš valstybės narės taikyti papildomas priemones, kad būtų užtikrinta, kad pagalba nebūtų iškraipoma konkurencija, pakenkiant bendrajam interesui. |
| --- | --- |

(167)

Pagal Gairių 46 straipsnį Komisija gali reikalauti iš valstybės narės taikyti papildomas priemones, kad būtų užtikrinta, kad pagalba nebūtų iškraipoma konkurencija, pakenkiant bendrajam interesui.

| (168) | Komisija atsižvelgia į Danijos argumentus, pateiktus per oficialų tyrimą, ir patvirtinamuosiuose dokumentuose išdėstytą pagalbos gavėjo siekį, kad restruktūrizavimo planas suteiktų galimybę TV2 pasinaudoti tokiomis pačiomis verslo galimybėmis, kokiomis naudojasi panašios įmonės, ir rinkti abonentinius mokesčius. Danija ir TV2 taip pat pažymi, kad dabartinis didelis TV2 nuosavo kapitalo rezervas ir mokumo (ir grynoji skola, už kurią mokamos palūkanos) lygis, daug aukštesnis negu konkurentų, yra reikalingas tik todėl, kad esama netikrumo dėl nagrinėjamų valstybės pagalbos bylų ir verslo modelio. Ir TV2, ir Danija reiškia bendrą norą kapitalo struktūrą vėl suvienodinti su įmonių, panašių į TV2, kapitalo struktūra, kai bus baigti valstybės pagalbos tyrimai. |
| --- | --- |

(168)

Komisija atsižvelgia į Danijos argumentus, pateiktus per oficialų tyrimą, ir patvirtinamuosiuose dokumentuose išdėstytą pagalbos gavėjo siekį, kad restruktūrizavimo planas suteiktų galimybę TV2 pasinaudoti tokiomis pačiomis verslo galimybėmis, kokiomis naudojasi panašios įmonės, ir rinkti abonentinius mokesčius. Danija ir TV2 taip pat pažymi, kad dabartinis didelis TV2 nuosavo kapitalo rezervas ir mokumo (ir grynoji skola, už kurią mokamos palūkanos) lygis, daug aukštesnis negu konkurentų, yra reikalingas tik todėl, kad esama netikrumo dėl nagrinėjamų valstybės pagalbos bylų ir verslo modelio. Ir TV2, ir Danija reiškia bendrą norą kapitalo struktūrą vėl suvienodinti su įmonių, panašių į TV2, kapitalo struktūra, kai bus baigti valstybės pagalbos tyrimai.

| (169) | Komisija nemano, kad TV2 turėtų turėti kitokią kapitalo struktūrą nei panašios įmonės, kai bus įdiegtas verslo modelis ir bus išspręstos nagrinėjamos teisinės bylos. Kapitalo struktūros, grindžiamos (dirbtinai) dideliu nuosavu kapitalu, įmonei yra naudingos, nes ji gali pritraukti finansavimą su palyginti nedidelėmis palūkanomis. Ne mažiau svarbu tai, kad TV2 turėtų sugrąžinti tokį savo kapitalo struktūros lygį, kuris užtikrintų, kad konkurencija nebūtų iškraipoma. Komisija norėtų, kad TV2 susigrąžintų įprastą kapitalo struktūrą mokėdama dividendus valstybei, o ne agresyviai plėstų savo balansą naudodamasi finansavimu skolintomis lėšomis. |
| --- | --- |

(169)

Komisija nemano, kad TV2 turėtų turėti kitokią kapitalo struktūrą nei panašios įmonės, kai bus įdiegtas verslo modelis ir bus išspręstos nagrinėjamos teisinės bylos. Kapitalo struktūros, grindžiamos (dirbtinai) dideliu nuosavu kapitalu, įmonei yra naudingos, nes ji gali pritraukti finansavimą su palyginti nedidelėmis palūkanomis. Ne mažiau svarbu tai, kad TV2 turėtų sugrąžinti tokį savo kapitalo struktūros lygį, kuris užtikrintų, kad konkurencija nebūtų iškraipoma. Komisija norėtų, kad TV2 susigrąžintų įprastą kapitalo struktūrą mokėdama dividendus valstybei, o ne agresyviai plėstų savo balansą naudodamasi finansavimu skolintomis lėšomis.

4.7.   Stebėsena ir metinė ataskaita

| (170) | Pagal Gairių 49 ir 50 punktus Danija įsipareigojo ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo pagalbos patvirtinimo pateikti Komisijai ataskaitą. |
| --- | --- |

(170)

Pagal Gairių 49 ir 50 punktus Danija įsipareigojo ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo pagalbos patvirtinimo pateikti Komisijai ataskaitą.

4.8.   Antimonopoliniai klausimai

| (171) | Komisija pažymi, kad vienas iš TV2 konkurentų pateikė antimonopolinį skundą dėl planuojamo galutinių vartotojų mokesčių įvedimo. Komisija supranta, kad pagalbos aspektai, kurie neatitinka tam tikrų, ne valstybės pagalbos, Sutarties nuostatų, gali būti taip susiję su pagalbos objektu, kad jų atskirai vertinti neįmanoma (101). Teismas pabrėžė, kad prievolė užtikrinti, kad valstybės pagalbos taisyklės būtų taikomos laikantis kitų Sutarties nuostatų, yra dar svarbesnė, kai tomis nuostatomis siekiama, kad nebūtų iškraipoma konkurencija. Tačiau Teismo praktikoje pripažįstama, kad valstybės pagalbos ir antimonopolinės procedūros yra savarankiškos procedūros, kurioms taikomos konkrečios taisyklės. Teismas konstatavo, kad priimdama sprendimą dėl valstybės pagalbos suderinamumo su bendrąją rinka, Komisija neprivalo laukti, kol bus baigta lygiagreti pagal Reglamentą Nr. [1] pradėta procedūra, jeigu, remdamasi ekonomine padėties analize, padaro išvadą, kad pagalbos gavėjas nepažeidžia [SESV 101 ir 102] straipsnių ir jei vertinant faktus nepadaryta akivaizdžių klaidų (102). Todėl antimonopolinė byla neturi būti oficialiai baigta, kad Komisija galėtų priimti sprendimą valstybės pagalbos byloje. |
| --- | --- |

(171)

Komisija pažymi, kad vienas iš TV2 konkurentų pateikė antimonopolinį skundą dėl planuojamo galutinių vartotojų mokesčių įvedimo. Komisija supranta, kad pagalbos aspektai, kurie neatitinka tam tikrų, ne valstybės pagalbos, Sutarties nuostatų, gali būti taip susiję su pagalbos objektu, kad jų atskirai vertinti neįmanoma (101). Teismas pabrėžė, kad prievolė užtikrinti, kad valstybės pagalbos taisyklės būtų taikomos laikantis kitų Sutarties nuostatų, yra dar svarbesnė, kai tomis nuostatomis siekiama, kad nebūtų iškraipoma konkurencija. Tačiau Teismo praktikoje pripažįstama, kad valstybės pagalbos ir antimonopolinės procedūros yra savarankiškos procedūros, kurioms taikomos konkrečios taisyklės. Teismas konstatavo, kad priimdama sprendimą dėl valstybės pagalbos suderinamumo su bendrąją rinka, Komisija neprivalo laukti, kol bus baigta lygiagreti pagal Reglamentą Nr. [1] pradėta procedūra, jeigu, remdamasi ekonomine padėties analize, padaro išvadą, kad pagalbos gavėjas nepažeidžia [SESV 101 ir 102] straipsnių ir jei vertinant faktus nepadaryta akivaizdžių klaidų (102). Todėl antimonopolinė byla neturi būti oficialiai baigta, kad Komisija galėtų priimti sprendimą valstybės pagalbos byloje.

| (172) | Komisija norėtų pabrėžti, kad ši byla nėra keliama dėl pačios pagalbos (sanavimo pagalbos), bet dėl kito restruktūrizavimo plano aspekto (galutinių vartotojų mokesčių), dėl kurio pateiktas antimonopolinis skundas. Galutinių vartotojų mokesčiai bus įvesti 2012 m. pradžioje, t. y. po to, kai pagalba bus nutraukta, pakeitus TV2 licencijos sąlygas. Taip pat reikėtų atsižvelgti į tai, kad didžioji pagalbos dalis, kuria pasinaudota, buvo panaudota per sanavimo laikotarpį, tam Komisija davė leidimą 2008 m. rugpjūčio 4 d. sprendime dėl sanavimo pagalbos, ir kad įsigaliojus šiam sprendimui ta pagalba bus nutraukta. |
| --- | --- |

(172)

Komisija norėtų pabrėžti, kad ši byla nėra keliama dėl pačios pagalbos (sanavimo pagalbos), bet dėl kito restruktūrizavimo plano aspekto (galutinių vartotojų mokesčių), dėl kurio pateiktas antimonopolinis skundas. Galutinių vartotojų mokesčiai bus įvesti 2012 m. pradžioje, t. y. po to, kai pagalba bus nutraukta, pakeitus TV2 licencijos sąlygas. Taip pat reikėtų atsižvelgti į tai, kad didžioji pagalbos dalis, kuria pasinaudota, buvo panaudota per sanavimo laikotarpį, tam Komisija davė leidimą 2008 m. rugpjūčio 4 d. sprendime dėl sanavimo pagalbos, ir kad įsigaliojus šiam sprendimui ta pagalba bus nutraukta.

| (173) | Jeigu antimonopolinis skundas arba trečiosios šalies pastabos šioje byloje būtų suprantamos ir kaip skundas dėl TV2 tapimo mokamu televizijos kanalu, pakanka paminėti, kad vien vartotojų mokesčių už pagrindinį kanalą įvedimu antimonopoliniai teisės aktai negali būti pažeisti. Kai TV2 pagrindinis kanalas taps mokamu televizijos kanalu, tas kanalas įeis į mokamos televizijos rinką. TV2 atėjimas greičiausiai paveiks tik toje rinkoje veikiančius konkurentus, pavyzdžiui, privers kai kuriuos dalyvius palikti rinką (atsisakyti atitinkamų mokamos televizijos paketų) arba sumažinti kainas. Tačiau toks poveikis yra normalus gyvybingo konkurento atėjimo į rinką poveikis. Todėl tai, kad įvedami vartotojų mokesčiai ir kad tai padidins konkurenciją, neprieštarauja SESV 102 ir 106 straipsniams. |
| --- | --- |

(173)

Jeigu antimonopolinis skundas arba trečiosios šalies pastabos šioje byloje būtų suprantamos ir kaip skundas dėl TV2 tapimo mokamu televizijos kanalu, pakanka paminėti, kad vien vartotojų mokesčių už pagrindinį kanalą įvedimu antimonopoliniai teisės aktai negali būti pažeisti. Kai TV2 pagrindinis kanalas taps mokamu televizijos kanalu, tas kanalas įeis į mokamos televizijos rinką. TV2 atėjimas greičiausiai paveiks tik toje rinkoje veikiančius konkurentus, pavyzdžiui, privers kai kuriuos dalyvius palikti rinką (atsisakyti atitinkamų mokamos televizijos paketų) arba sumažinti kainas. Tačiau toks poveikis yra normalus gyvybingo konkurento atėjimo į rinką poveikis. Todėl tai, kad įvedami vartotojų mokesčiai ir kad tai padidins konkurenciją, neprieštarauja SESV 102 ir 106 straipsniams.

| (174) | Skundo pateikėjas ir kai kurie kiti konkurentai, kurie pateikė pastabas kaip trečiosios šalys, tvirtina, kad planuojamas „TV2 Alene“ kortelės įvedimas darytų antikonkurencinį poveikį ir būtų naudingas platintojui „Boxer“. Trumpai tariant, „TV2 Alene“ modelis reiškia, kad vartotojai galėtų žiūrėti TV2 nemokamai, jeigu nepirktų kitų mokamos TV paslaugų. Pasak skundo pateikėjo, „TV2 Alene“ kortelė pirkėjus, planavusius pirkti mokamą televiziją, atgrasytų tai daryti ir tai būtų žalinga TV2 konkurentams. Kadangi Danija atsisakė siūlytos „TV2 Alene“ kortelės, argumentai dėl to, ar tai pažeistų antimonopolines taisykles, yra nebesvarbūs, todėl neturi reikšmės vertinant restruktūrizavimo plano teisėtumą. |
| --- | --- |

(174)

Skundo pateikėjas ir kai kurie kiti konkurentai, kurie pateikė pastabas kaip trečiosios šalys, tvirtina, kad planuojamas „TV2 Alene“ kortelės įvedimas darytų antikonkurencinį poveikį ir būtų naudingas platintojui „Boxer“. Trumpai tariant, „TV2 Alene“ modelis reiškia, kad vartotojai galėtų žiūrėti TV2 nemokamai, jeigu nepirktų kitų mokamos TV paslaugų. Pasak skundo pateikėjo, „TV2 Alene“ kortelė pirkėjus, planavusius pirkti mokamą televiziją, atgrasytų tai daryti ir tai būtų žalinga TV2 konkurentams. Kadangi Danija atsisakė siūlytos „TV2 Alene“ kortelės, argumentai dėl to, ar tai pažeistų antimonopolines taisykles, yra nebesvarbūs, todėl neturi reikšmės vertinant restruktūrizavimo plano teisėtumą.

| (175) | Dėl kai kurių konkurentų baimės, kad pati pagalba gali būti panaudoti agresyviai elgsenai rinkoje, Komisija norėtų pažymėti, kad nėra jokių požymių, kad pačia valstybės pagalba pažeidžiamos kitos SESV nuostatos arba kad TV2 savaime skatinama imtis antikonkurencinės veiklos. |
| --- | --- |

(175)

Dėl kai kurių konkurentų baimės, kad pati pagalba gali būti panaudoti agresyviai elgsenai rinkoje, Komisija norėtų pažymėti, kad nėra jokių požymių, kad pačia valstybės pagalba pažeidžiamos kitos SESV nuostatos arba kad TV2 savaime skatinama imtis antikonkurencinės veiklos.

| (176) | Komisija daro išvadą, kad restruktūrizavimo planas, apie kurį pranešta, yra suderinamas su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą ir Komisijos sanavimo ir restruktūrizavimo gaires, jei laikomasi toliau nurodytų sąlygų. |
| --- | --- |

(176)

Komisija daro išvadą, kad restruktūrizavimo planas, apie kurį pranešta, yra suderinamas su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą ir Komisijos sanavimo ir restruktūrizavimo gaires, jei laikomasi toliau nurodytų sąlygų.

| (177) | Kadangi po transliavimo tinklo pardavimo įmonės finansinė padėtis yra geresnė, Komisija daro išvadą, kad jokia restruktūrizavimo plane numatyta pagalbos priemonė (paskola ir kreditas) neturėtų būti įgyvendinamos ir kad suteiktas kreditas (kurį suteikti leista 2008 m. rugpjūčio 4 d. Komisijos sprendimu Nr. 287/09) turėtų būti panaikintas nedelsiant, nuo šio sprendimo priėmimo dienos. Komisija pažymi, kad garantija dėl transliavimo tinklo pardavimo, apie kurią iš pradžių pranešta, nebeaktuali, nes tinklas parduotas be garantijos. |
| --- | --- |

(177)

Kadangi po transliavimo tinklo pardavimo įmonės finansinė padėtis yra geresnė, Komisija daro išvadą, kad jokia restruktūrizavimo plane numatyta pagalbos priemonė (paskola ir kreditas) neturėtų būti įgyvendinamos ir kad suteiktas kreditas (kurį suteikti leista 2008 m. rugpjūčio 4 d. Komisijos sprendimu Nr. 287/09) turėtų būti panaikintas nedelsiant, nuo šio sprendimo priėmimo dienos. Komisija pažymi, kad garantija dėl transliavimo tinklo pardavimo, apie kurią iš pradžių pranešta, nebeaktuali, nes tinklas parduotas be garantijos.

| (178) | Komisija taip pat pažymi Danijos įsipareigojimą, kad kompensacinė priemonė - įsipareigojimas nekurti naujų transliacijos kanalų - galioja ir televizijos, ir radijo kanalams. Ši priemonė turėtų galioti iki 2012 m. gruodžio 31 d. arba, jei pagalbos gavėjas galės pradėti rinkti mokesčius iš galutinių vartotojų iki tos dienos, iki mokesčių galutiniams vartotojams įvedimo. Laikoma, kad mokesčiai galutiniams gavėjams įvesti tada, kada TV2 teisiškai įgyja teisę reikalauti tokio atlygio. |
| --- | --- |

(178)

Komisija taip pat pažymi Danijos įsipareigojimą, kad kompensacinė priemonė - įsipareigojimas nekurti naujų transliacijos kanalų - galioja ir televizijos, ir radijo kanalams. Ši priemonė turėtų galioti iki 2012 m. gruodžio 31 d. arba, jei pagalbos gavėjas galės pradėti rinkti mokesčius iš galutinių vartotojų iki tos dienos, iki mokesčių galutiniams vartotojams įvedimo. Laikoma, kad mokesčiai galutiniams gavėjams įvesti tada, kada TV2 teisiškai įgyja teisę reikalauti tokio atlygio.

| (179) | Komisija pažymi Danijos įsipareigojimą nurodyti nepriklausomam finansų ekspertui palyginti TV2 kapitalo struktūrą su kitų žiniasklaidos įmonių kapitalo struktūra ir pakoreguoti kapitalo struktūrą, jei ji labai skiriasi nuo vidutinės atitinkamų panašių įmonių grupės kapitalo struktūros. Jeigu esama svarbių priežasčių nekoreguoti kapitalo, Danijos Vyriausybė gali pranešti Komisijai apie restruktūrizavimo plano pakeitimus, |
| --- | --- |

(179)

Komisija pažymi Danijos įsipareigojimą nurodyti nepriklausomam finansų ekspertui palyginti TV2 kapitalo struktūrą su kitų žiniasklaidos įmonių kapitalo struktūra ir pakoreguoti kapitalo struktūrą, jei ji labai skiriasi nuo vidutinės atitinkamų panašių įmonių grupės kapitalo struktūros. Jeigu esama svarbių priežasčių nekoreguoti kapitalo, Danijos Vyriausybė gali pranešti Komisijai apie restruktūrizavimo plano pakeitimus,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Jei visais atžvilgiais laikomasi restruktūrizavimo plano, apie kurį pranešta 2009 m. vasario 4 d., ir 2, 3 ir 4 straipsniuose nustatytų sąlygų, priemonė, kurią Danija suteikė TV2 ir kurią Komisija leido suteikti kaip sanavimo pagalbą 2008 m. rugpjūčio 4 d. sprendime, yra suderinama su vidaus rinka.

2 straipsnis

Nuo šio sprendimo dienos sanavimo pagalbos priemonė, kurią Danija suteikė TV2 ir kurią suteikti Komisija leido 2008 m. rugpjūčio 4 d. sprendime, panaikinama. Jokios kitos pagalbos priemonės, apie kurias Danija pranešė Komisijai 2009 m. vasario 4 d., įgyvendinti negalima.

3 straipsnis

Danijos pasiūlyta kompensacinė priemonė, pagal kurią TV2 draudžiama kurti naujus televizijos arba radijo transliacijos kanalus, lieka galioti iki restruktūrizavimo plano laikotarpio, apie kurį pranešta, pabaigos, 2012 m. gruodžio 31 d. Tačiau jeigu TV2 bus leista pradėti rinkti abonentinius mokesčius (galutinių vartotojų mokesčius) iki tos dienos, įsipareigojimas nekurti naujų radijo ir televizijos kanalų nebegalios nuo tos dienos.

4 straipsnis

Danijos Vyriausybė 2012 m. pabaigoje arba 2013 m. pradžioje nurodo nepriklausomam finansų ekspertui atlikti TV2 kapitalo struktūros analizę, palyginant ją su kitų atitinkamų žiniasklaidos įmonių kapitalo struktūra. Jeigu TV2 kapitalo struktūra labai skiriasi nuo vidutinės atitinkamų panašių įmonių grupės kapitalo struktūros, Danijos Vyriausybė pakoreguoja kapitalo struktūrą per 2013 m. balandžio mėn. visuotinį susirinkimą, kad pašalintų visus neatitikimus.

5 straipsnis

Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos Danija Komisijai praneša apie priemones, kurių ėmėsi jam įvykdyti.

6 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Danijos Karalystei.

Priimta Briuselyje 2011 m. balandžio 20 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  Nuo 2009 m. gruodžio 1 d. EB sutarties 87 ir 88 straipsniai perkelti atitinkamai į SESV 107 ir 108 straipsnius. Jų nuostatos iš esmės identiškos. Šiame sprendime nuorodos į SESV 107 ir 108 straipsnius atitinkamais atvejais turėtų būti suprantamos kaip nuorodos į atitinkamai EB sutarties 87 ir 88 straipsnius.

1

(2)  OL C 207, 2009 9 2, p. 2.

2

(3)  OL C 9, 2009 1 14, p. 2.

3

(4)  OL C 244, 2004 10 1, p. 2.

4

(5)  Žr. 2 išnašą.

5

(6)  Byla T-114/09 „Viasat Broadcasting UK Ltd“ prieš Europos Bendrijų Komisiją.

6

(7)  Šis prašymas iš esmės susijęs su klausimu, ar TV2 yra sunkumus patirianti įmonė, ir kiek mažiau su klausimu, ar ji naudojo pagalbą antikonkurenciniais tikslais.

7

(8)  2010 m. gegužės 17 d. Bendrojo Teismo Penktosios kolegijos pirmininko nutartis byloje T-114/09.

8

(9)  2004 m. gegužės 19 d. Komisijos sprendimas 2005/217/EB dėl Danijos priemonių „TV2 Danmark“ naudai.

9

(10)  Byla TM-309/04 TV2 Danmark prieš Komisiją (2008), Rink. p. II-239, 201 ir paskesni punktai.

10

TV2 Danmark

(11)  Konfidencialūs duomenys sprendime pažymėti [...].

11

(12)  2009 m. spalio 2 d. TV2 raštas.

12

(13)  2009 m. gruodžio 17 d. leidimas, pateiktas 2009 m. rugsėjo 9 d. Danijos rašto 1 priede.

13

(14)  2010 m. gegužės 6 d. įstatymas Nr. 477.

14

(15)  Pagal 2007-2010 m. žiniasklaidos susitarimą 2010 m. metinės pajamos iš licencijos mokesčių sudarė 428,4 mln. DKK.

15

(16)  2010 m. sausio 29 d. raštas, 13 p. ir paskesni puslapiai, to rašto 8 priedas.

16

(17)  Žr. Danijos pranešimo 5 priedo p. 2. ir 2011 m. vasario 3 d. Danijos rašto p. 7, „Satelite Master Antenna Television“, SMATV, yra sistema, kurioje naudojami daugybiniai palydoviniai ir transliavimo signalai ir sukuriamas bendras integruotas kabelinis signalas, skirtas skleisti kabeliniu tinklu.

17

(18)  Danijos pateiktas informacijos memorandumas apie MUX projektą, 32 p.

18

(19)  Platintojai kabelinės televizijos sektoriuje už TV2 taip pat nemoka TV kanalo abonentinio mokesčio (žr. Danijos pranešimo 5 priedą, p. 3). Remiantis tuo dokumentu, platintojai tik renka mokestį platinimo sąnaudoms padengti ir mokesčiams autorių teisių savininkams sumokėti.

19

(20)  2009 m. rugsėjo 9 d. Danijos raštas, p. 10-11.

20

(21)  2009 m. spalio 2 d.„Viasat“ raštas, 114 punktas.

21

(22)  2001 m. rugpjūčio 21 d. Įsakymas Nr. 740 dėl Danijos radijo ir TV2 veiklos, kuria teikiama viešoji paslauga, ir kitos veiklos sąskaitų atskyrimo, priimtas įgyvendinant Komisijos direktyvą 2000/52/EB (OL L 193, 2000 7 29, p. 75).

22

(23)  Komisijos sprendimas 2005/217/EB (OL L 85, 2006 3 23, p. 1) ir sprendimas byloje N 313/04 (OL C 172, 2005 7 12, p. 3).

23

(24)  2008 m. spalio 22 d. byla T-309/04, 101 ir paskesni punktai.

24

(25)  Byla T-12/05, 2009 m. rugsėjo 24 d. Pirmosios instancijos teismo nutartis.

25

(26)  Sprendimas dėl sanavimo pagalbos, 7, 8, 10 ir 39 punktai.

26

(27)  Žr. 2009 m. liepos 2 d. Komisijos sprendimo, priimto pagal pradinio pranešimo 3 priedą, 10-15 punktus.

27

(28)  2010 m. sausio 29 d. Danijos rašto 2 priedas, kuriame pateikta papildyta 2010 m. sausio 21 d. PWC analizė. 2009 m. prognozuoti rodikliai čia patikslinti, remiantis faktiniais 2010 m. liepos 9 d. Danijos rašto priede išdėstytais TV2 pateiktais duomenimis.

28

(29)  Žr. 2009 m. liepos 2 d. Komisijos sprendimą, kuriame pateikti duomenys apie TV2 įnašus į įvairią veiklą ir visuomeninio kanalo nuostolius per laikotarpį nuo 2008 m. ([...] mln. DKK) iki 2013 m. ([...] mln. DKK).

29

(30)  2010 m. sausio 29 d. Danijos rašto 1 priedas ir TV2 informacija „Status of TV2‘s financial position and liquidity“, p. 1

30

(31)  2009 m. rugpjūčio 25 d. Europos Komisijai pateiktos TV2 pastabos.

31

(32)  2009 m. rugpjūčio 25 d. Europos Komisijai pateiktos TV2 pastabos.

32

(33)  2009 m. rugsėjo 9 d. Danijos raštas, 2 priedas - atnaujinta PWC ataskaita.

33

(34)  2010 m. gegužės 26 d.„Viasat“ raštas, 2 p., su nuoroda į DRRB 2 išnašą. 2009 m. reklamos rinkos vertė buvo 1 903 mln. DKK, o 2008 m. – 2 341 mln. DKK. Taip pat žr. papildytą PWC ataskaitą, 2009 m. rugsėjo 9 d. Danijos rašto 2 priedas.

34

(35)  2009 m. rugpjūčio 25 d. TV2 pastabos Europos Komisijai (20 p.) ir 2010 m. sausio 29 d. Danijos rašto 1 priedas, TV2 pateiktos informacijos „Status of TV2‘s financial position and liquidity“ 5 punktas.

35

(36)  Tai patvirtinta 2009 m. balandžio 24 d. [...] rašte.

36

(37)  2010 m. sausio 29 d. Danijos rašto 1 priedas „Status of TV2‘s financial position and liquidity“, 4 punktas.

37

(38)  2010 m. sausio 29 d. Danijos rašto 1 priedas, TV2 pateikta informacija „Status of TV2‘s financial position and liquidity“, 4 punktas.

38

(39)  TV2 akcijos Digi-TV nebus parduotos, tik tiesioginės investicijos bei akcijos „Fordelingsnet“ ir 4M. Žr. Danijos pateiktą informacinį memorandumą apie MUX projektą.

39

(40)  Mažinant šias sąnaudas 2009-2010 m. atsisakyta investicijų į naują kanalą. Žr. 2009 m. gegužės 20 d. Danijos raštą.

40

(41)  Toliau taip pat vadinama „abonentinis mokestis“ arba „galutinių vartotojų mokestis“.

41

(42)  2011 m. kovo 11 d. Danijos raštas, priedas, kuriame pateiktas naujas žiniasklaidos susitarimas. Danijos institucijos nurodo, kad TV2 svarsto galimybę taikyti mažesnį abonentinį mokestį, negu numatyta iš pradžių, t. y. negu 25 DKK. TV2 nurodo 10–12 DKK mėnesinį mokestį.

42

(43)  2011 m. kovo 17 d. Danijos raštas, p. 3. Remiamasi prielaida, kad numatomas mėnesinis mokestis bus 12 DKK.

43

(44)  2009 m. vasario 4 d. Danijos pranešimas, p. 6.

44

(45)  2009 m. liepos 2 d. Komisijos sprendimas, 20 punktas.

45

(46)  2011 m. vasario 3 d. Danijos raštas, p. 2.

46

(47)  Taigi Danija mano, kad visos 2010 m. sausio 14 d. Komisijos rašte išvardytos sąnaudos yra svarbios restruktūrizavimo sąnaudos, t. y. [...] mln. DKK ir papildomos hipotekos sąnaudos. Tame Komisijos rašte pateiktoje lentelėje ištaisyti keli anksčiau Danijos pateikti ir į 2009 m. liepos 2 d. Komisijos sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą perkelti rodikliai.

47

(48)  2011 m. vasario 3 d. Danijos raštas, p. 6, ir 1 priedas, kuris dėl pasikeitusios informacijos apie galutinių vartotojų mokesčių sistemos įvedimo sąnaudas vėlesniu 2011 m. kovo 17 d. raštu buvo iš dalies pakeistas.

48

(49)  2009 m. vasario 4 d. Danijos pranešimas, p. 8.

49

(50)  2010 m. sausio 29 d. Danijos rašto 1 priedas „Status of TV2‘s financial position and liquidity“, 3 punkto pabaiga.

50

(51)  2010 m. spalio 15 d. Danijos raštas, vėliau iš dalies pakeistas 2011 m. kovo 17 ir 18 d. pateiktais duomenimis. 2011 m. prognozėje atsižvelgiama į tai, kad atsisakyta „TV2 Alone“ kortelės sistemos, todėl užimama mažesnė namų ūkių rinka. Šie skaičiai pateikti taip pat atsižvelgiant į mažesnius, negu iš pradžių planuota, galutinių vartotojų mokesčius (10-12 DKK) ir didesnes, nei planuota, pajamas iš reklamos. Į šiuos skaičius įtrauktos pajamos iš abonentinių mokesčių už pagrindinį kanalą, kurie bus renkami nuo 2012 m., ir perėjimo prie mokamos TV 2011 m. sąnaudos.

51

(52)  2010 m. spalio 15 d. Danijos raštas, p. 2, ir paskesni.

52

(53)  2010 m. spalio 15 d. Danijos raštas, 1 priedas, TV2 restruktūrizavimo planas, p. 2 pabaiga.

53

(54)  2010 m. liepos 9 d. Danijos raštas, priedas TV2 finansiniai klausimai.

54

(55)  2010 m. spalio 15 d. Danijos raštas, 1 priedas, TV2 restruktūrizavimo planas, ir e. paštu 2011 m. balandžio 6 d. Danijos pateiktas patikslinimas.

55

(56)  2010 m. spalio 15 d. Danijos raštas. Visų pirma, nesuteiktos jokios garantijos.

56

(57)  2011 m. vasario 3 d. Danijos raštas.

57

(58)  2010 spalio 15 d. Danijos raštas, p. 2.

58

(59)  2010 m. rugsėjo mėn. susitikime su Komisija Danija paaiškino ir spalio 15 d. rašte pakartojo, kad negavo jokių teisinių reikalavimų pagal garantiją ir kad tai buvo tik pasiūlymas, kuriam reikėjo Komisijos pritarimo, jai nebuvo skirta valstybės išteklių, nes ji nebuvo privaloma Danijos Vyriausybei.

59

(60)  2011 m. sausio 28 d. ir 2010 m. spalio 15 d. Danijos raštai. Spalio 15 d. rašte minimas tik 2004 m. gegužės 19 d. sprendimas.

60

(61)  TV2 restruktūrizavimo planas, 2010 m. spalio 15 d. rašto I priedas. TV2 teigia, kad pirmos dvi restruktūrizavimo plane numatytos priemonės nebegalioja, nes transliacijos tinklas parduotas. Dėl kredito - TV2 pati yra įsitikinusi, kad turės pakankamai finansavimo iki 2012 m., kada bus įvesti pagrindinio kanalo abonentiniai mokesčiai. Dėl [...] mln. DKK kredito TV2 kartu patvirtina, kad nei viena restruktūrizavimo plane numatyta pagalbos priemonė nebuvo įgyvendinta. Todėl tikėtina, kad TV2 turi omenyje pradinę sanavimo pagalbos priemonę.

61

(62)  Išsamesnis paaiškinimas pateiktas N 287/08, 13 ir paskesniuose punktuose, visų pirma 17 punkte.

62

(63)  2011 m. vasario 24 d. Danijos e. raštas.

63

(64)  Konkurso dokumentai paskelbti http://www.bibliotekogmedier.dk/medieomraadet/radio/fm-4/udbud. Taip pat žr. 2011 m. kovo 24 d. Komisijos sprendimą SA.32019, Danijos radijo kanalas FM4.

64

(65)  2011 m. vasario 24 d. Danijos e. raštas.

65

(66)  2010 m. liepos 9 d. Danijos raštas, priedas TV2 finansiniai klausimai.

66

(67)  Žr. 4 išnašą.

67

(68)  Gairių 34-36 punktai.

68

(69)  Gairių 38-40 punktai.

69

(70)  2009 m. rugsėjo 9 d. Danijos raštas, p. 10, nuoroda į 2009 m. vasario 4 d. pranešimą ir argumentai dėl pranešimo apie sanavimo pagalbą.

70

(71)  2009 m. rugsėjo 9 d. Danijos rašto II priedas.

71

(72)  2010 m. sausio 29 d. Danijos raštas.

72

(73)  2009 m. rugsėjo 9 d. Danijos raštas, p. 14.

73

(74)  2010 m. spalio 15 d. Danijos raštas.

74

(75)  2009 m. rugsėjo 9 d. Danijos raštas, p. 16.

75

(76)  2009 m. rugsėjo 9 d. Danijos raštas, p. 10–11.

76

(77)  Žr. 38 konstatuojamąją dalį.

77

(78)  SBS savo 2009 m. spalio 2 d. rašto p. 13 teigia, kad reklamos pajamų sumažėjimas 10 % per metus yra labai netikėtinas. Tačiau, kaip bus paaiškinta toliau, taip yra dėl klaidingai suprastos PWC ataskaitos, kurioje 10 % metinis sumažėjimas nėra prognozuojamas.

78

(79)  2010 m. gegužės 26 d.„Viasat“ raštas, p. 4.

79

(80)  2010 m. spalio 15 d. ir 2011 m. sausio 28 d. Danijos raštai.

80

(81)  Tai jau įvertinta 2008 m. rugpjūčio 4 d. Komisijos sprendime Nr. 287/08.

81

(82)  Dėl mokėjimų tarp privačių įmonių žr. bylą C-379/98 Preussen Elektra (2001), Rink. p. I-2009. Toje byloje valstybė nustatė tam tikrą mažiausią galimą kainą, o šioje byloje Danijos Vyriausybė suteikia galimybę TV2 rinkti vartotojų mokesčius taip, kaip juos renka konkurentai.

82

Preussen Elektra

(83)  Byla C-83/98 P Prancūzija prieš Komisiją (2000), Rink. p. I-3271, 48 ir 50 punktai, byla T-358/94, Air France prieš Komisiją (1996), Rink. p. II-2109.

83

Air France

(84)  SBS turi omenyje teisės aktų pakeitimą, nes tuo metu, kai SBS pateikė savo pastabas, toks modelis buvo svarstomas. Tačiau Danijos Vyriausybė dabar numato ne iš dalies keisti Transliavimo įstatymą, bet pakeisti licenciją. Taip ji pasinaudoja galimybe, kuri jau numatyta Danijos transliavimo įstatymo 38a skirsnio 2 dalyje, būtent, įmonei bus suteikta teisė rinkti abonentinius mokesčius, jei kultūros ministras priims tokį sprendimą ir atitinkamai pakeis licenciją.

84

(85)  2009 m. spalio 2 d. SBS raštas, p. 19 - 22.

85

(86)  Byla C-206/06 Essent Netwek Noord BV a. o. prieš Aluminium Delfzijl (2008), Rink. p. II-5497.

86

Essent Netwek Noord BV a. o.

Aluminium Delfzijl

(87)  Komisijos sprendimas 2005/217/EB (OL L 85, 2006 3 23, p. 1), 57 punktas, šiuo atžvilgiu patvirtintas bylose T-309/04, T-317/04, T-329/04 ir T-36/04, TV2 Danmark a. o. prieš Komisiją, 158 ir paskesni punktai.

87

TV2 Danmark a. o.

(88)  C-345/02 Pearle ir kiti (2004), Rink. p. I-7139.

88

Pearle

(89)  Byloje C-206/06 (žr. 85 išnašą) Teismas 66 ir 47 punktuose nurodo, kad aptariamas antkainis yra realus mokestis, kurio perviršį gavėjas turi sumokėti ministerijai (žr. sprendimo 67 punktą ir 19 punkte pateiktą teisės akto apibūdinimą).

89

(90)  Dėl poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai Danijos institucijos, regis, laikosi to paties požiūrio, žr. Danijos konkurencijos institucijos (Konkurrencestyrelsen) 2005 12 21 sprendimą, Leidinio Nr. 3/1120–0301–0095/SEK/SCL.

90

Konkurrencestyrelsen

(91)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1.

91

(92)  Komisijos komunikatas dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo visuomeninio transliavimo paslaugoms (OL C 257, 2009 10 27, p. 1).

92

(93)  2009 m. spalio 2 d.„Viasat“ raštas, 14 priedas, „Findings concerning a credit rating analysis of TV2 Denmark“.

93

(94)  2009 m. spalio 2 d.„Viasat“ raštas, 14 priedas, p. 13.

94

(95)  Pagal 2010 m. liepos 9 d. Danijos rašto priedą „TV2 financial questions“, p. 7, 2010 m. prognozuojamas reklamos rinkos sumažėjimas 5 %, bet dabar „Zenith Optimedia“ prognozuoja 1 % augimą.

95

(96)  2010 m. liepos 9 d. Danijos raštas, „TV2 Financial questions“, p. 4.

96

(97)  2010 m. spalio 15 d. Danijos rašto 1 priedas, TV2 dokumentai, 2 punkto pabaiga.

97

(98)  2009 m. vasario 4 d. pranešimas.

98

(99)  2011 m. vasario 24 d. Danijos e. raštas.

99

(100)  2011 m. sausio 28 d. Danijos raštas ir 2010 m. spalio 15 d. Danijos e. raštas.

100

(101)  Žr. bylą C-225/91 Matra (1993), Rink. p. I-3203, 41 punktas, remiamasi byla 74/76 Ianneli prieš Meroni (1977), Rink. p. I-557.

101

Matra

Ianneli

Meroni

(102)  Byla C-225/91 Matra, op. cit., 44 ir 45 punktai. Sprendime remiamasi Reglamentu Nr. 17, vietoj kurio dabar priimtas 2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1/2003 dėl konkurencijos taisyklių, nustatytų Sutarties 81 ir 82 straipsniuose, įgyvendinimo, OL L 1, 2003 1 4, p. 1, ir EB sutarties 85 ir 86 straipsniais, dabartiniais SESV 101 ir 102 straipsniais.

102

Matra

op. cit

---

| 23.2.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 50/46 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 50/46

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2012 m. vasario 10 d.

dėl profilaktinio didžiųjų ančių skiepijimo nuo mažai patogeniško paukščių gripo Portugalijoje ir dėl tokių naminių paukščių bei jų produktų vežimą ribojančių priemonių

(pranešta dokumentu Nr. C(2012) 676)

(Tekstas autentiškas tik portugalų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2012/110/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyvą 2005/94/EB dėl paukščių gripo kontrolės Bendrijoje priemonių ir panaikinančią Direktyvą 92/40/EEB (1), ypač į jos 57 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Direktyvoje 2005/94/EB nustatytos tam tikros profilaktinės priemonės, susijusios su paukščių gripo stebėsena ir ankstyvu jo nustatymu, kompetentingų institucijų bei ūkininkų sąmoningumo didinimu ir jų pasirengimu šios ligos keliamiems pavojams; |
| --- | --- |

(1)

Direktyvoje 2005/94/EB nustatytos tam tikros profilaktinės priemonės, susijusios su paukščių gripo stebėsena ir ankstyvu jo nustatymu, kompetentingų institucijų bei ūkininkų sąmoningumo didinimu ir jų pasirengimu šios ligos keliamiems pavojams;

| (2) | po 2007 m. ir 2008 m. mažai patogeniško paukščių gripo protrūkių tam tikruose centrinėje ir vakarinėje Portugalijoje esančiuose naminių paukščių ūkiuose, visų pirma, ūkiuose, kuriuose laikomi medžiojamųjų paukščių atsargoms papildyti skirti naminiai paukščiai, buvo įgyvendintas neatidėliotino skiepijimo planas pagal 2008 m. kovo 19 d. Komisijos sprendimą 2008/285/EB dėl neatidėliotino didžiųjų ančių skiepijimo nuo nedidelio patogeniškumo paukščių gripo Portugalijoje ir dėl tokių naminių paukščių bei jų produktų vežimą ribojančių priemonių (2) ir ši liga buvo sėkmingai likviduota; |
| --- | --- |

(2)

po 2007 m. ir 2008 m. mažai patogeniško paukščių gripo protrūkių tam tikruose centrinėje ir vakarinėje Portugalijoje esančiuose naminių paukščių ūkiuose, visų pirma, ūkiuose, kuriuose laikomi medžiojamųjų paukščių atsargoms papildyti skirti naminiai paukščiai, buvo įgyvendintas neatidėliotino skiepijimo planas pagal 2008 m. kovo 19 d. Komisijos sprendimą 2008/285/EB dėl neatidėliotino didžiųjų ančių skiepijimo nuo nedidelio patogeniškumo paukščių gripo Portugalijoje ir dėl tokių naminių paukščių bei jų produktų vežimą ribojančių priemonių (2) ir ši liga buvo sėkmingai likviduota;

| (3) | tačiau remiantis rizikos vertinimu nuspręsta, kad viename Lisboa e Vale do Tejo, Ribatejo Norte, Vila Nova da Barquinha regiono ūkyje laikomoms vertingoms veislinėms didžiosioms antims tebekyla pavojus užsikrėsti paukščių gripu, visų pirma, dėl galimo netiesioginio sąlyčio su laukiniais paukščiais (toliau – ūkis); |
| --- | --- |

(3)

tačiau remiantis rizikos vertinimu nuspręsta, kad viename Lisboa e Vale do Tejo, Ribatejo Norte, Vila Nova da Barquinha regiono ūkyje laikomoms vertingoms veislinėms didžiosioms antims tebekyla pavojus užsikrėsti paukščių gripu, visų pirma, dėl galimo netiesioginio sąlyčio su laukiniais paukščiais (toliau – ūkis);

| (4) | todėl Portugalija pateikė profilaktinio skiepijimo nuo paukščių gripo planą, kuris turi būti vykdomas kaip ilgalaikė priemonė iki 2009 m. liepos 31 d. ir kuris buvo patvirtintas 2008 m. lapkričio 3 d. Komisijos sprendimu 2008/838/EB dėl profilaktinio didžiųjų ančių skiepijimo nuo nedidelio patogeniškumo paukščių gripo Portugalijoje ir dėl tokių naminių paukščių bei jų produktų vežimą ribojančių priemonių (3). Tolimesnį profilaktinio skiepijimo planą, patvirtintą 2010 m. kovo 29 d. Komisijos sprendimu 2010/189/ES dėl profilaktinio didžiųjų ančių skiepijimo nuo nedidelio patogeniškumo paukščių gripo Portugalijoje ir dėl tokių naminių paukščių bei jų produktų vežimą ribojančių priemonių (4), Portugalija įgyvendino iki 2011 m. liepos 31 d.; |
| --- | --- |

(4)

todėl Portugalija pateikė profilaktinio skiepijimo nuo paukščių gripo planą, kuris turi būti vykdomas kaip ilgalaikė priemonė iki 2009 m. liepos 31 d. ir kuris buvo patvirtintas 2008 m. lapkričio 3 d. Komisijos sprendimu 2008/838/EB dėl profilaktinio didžiųjų ančių skiepijimo nuo nedidelio patogeniškumo paukščių gripo Portugalijoje ir dėl tokių naminių paukščių bei jų produktų vežimą ribojančių priemonių (3). Tolimesnį profilaktinio skiepijimo planą, patvirtintą 2010 m. kovo 29 d. Komisijos sprendimu 2010/189/ES dėl profilaktinio didžiųjų ančių skiepijimo nuo nedidelio patogeniškumo paukščių gripo Portugalijoje ir dėl tokių naminių paukščių bei jų produktų vežimą ribojančių priemonių (4), Portugalija įgyvendino iki 2011 m. liepos 31 d.;

| (5) | pagal Sprendimo 2010/189/ES 8 straipsnį Portugalija pateikė neatidėliotino skiepijimo plano įgyvendinimo ataskaitą Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniam komitetui; |
| --- | --- |

(5)

pagal Sprendimo 2010/189/ES 8 straipsnį Portugalija pateikė neatidėliotino skiepijimo plano įgyvendinimo ataskaitą Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniam komitetui;

| (6) | 2011 m. lapkričio 28 d. Portugalija pateikė Komisijai tvirtinti naują profilaktinio skiepijimo planą, kuris turi būti vykdomas iki 2013 m. liepos 31 d. (toliau – profilaktinis skiepijimo planas); |
| --- | --- |

(6)

2011 m. lapkričio 28 d. Portugalija pateikė Komisijai tvirtinti naują profilaktinio skiepijimo planą, kuris turi būti vykdomas iki 2013 m. liepos 31 d. (toliau – profilaktinis skiepijimo planas);

| (7) | Europos maisto saugos tarnybos Gyvūnų sveikatos ir gerovės komisija 2005 m. (5), 2007 m. (6) ir 2008 m. (7) pateiktose mokslinėse išvadose dėl skiepijimo naudojimo paukščių gripui kontroliuoti nurodė, kad neatidėliotinas ir profilaktinis skiepijimas nuo paukščių gripo yra vertinga priemonė, kuria papildomos šios ligos kontrolės priemonės; |
| --- | --- |

(7)

Europos maisto saugos tarnybos Gyvūnų sveikatos ir gerovės komisija 2005 m. (5), 2007 m. (6) ir 2008 m. (7) pateiktose mokslinėse išvadose dėl skiepijimo naudojimo paukščių gripui kontroliuoti nurodė, kad neatidėliotinas ir profilaktinis skiepijimas nuo paukščių gripo yra vertinga priemonė, kuria papildomos šios ligos kontrolės priemonės;

| (8) | be to, Komisija išnagrinėjo Portugalijos pateiktą profilaktinio skiepijimo planą dėl minėto ūkio ir sutiko, kad jis dera su atitinkamais Sąjungos teisės aktais. Atsižvelgiant į epidemiologinę padėtį, susijusią su mažai patogenišku paukščių gripu Portugalijoje, ūkio, kuriame paukščiai turi būti skiepijami, tipu, ir ribota profilaktinio skiepijimo plano taikymo sritimi, šis planas turėtų būti patvirtintas; |
| --- | --- |

(8)

be to, Komisija išnagrinėjo Portugalijos pateiktą profilaktinio skiepijimo planą dėl minėto ūkio ir sutiko, kad jis dera su atitinkamais Sąjungos teisės aktais. Atsižvelgiant į epidemiologinę padėtį, susijusią su mažai patogenišku paukščių gripu Portugalijoje, ūkio, kuriame paukščiai turi būti skiepijami, tipu, ir ribota profilaktinio skiepijimo plano taikymo sritimi, šis planas turėtų būti patvirtintas;

| (9) | tokiam profilaktiniam skiepijimui Portugalijoje turėtų būti naudojamos tik vakcinos, kurias leidžiama naudoti remiantis 2001 m. lapkričio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/82/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio veterinarinius vaistus (8), arba 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 726/2004, nustatančiu Bendrijos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiančiu Europos vaistų agentūrą (9); |
| --- | --- |

(9)

tokiam profilaktiniam skiepijimui Portugalijoje turėtų būti naudojamos tik vakcinos, kurias leidžiama naudoti remiantis 2001 m. lapkričio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/82/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio veterinarinius vaistus (8), arba 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 726/2004, nustatančiu Bendrijos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiančiu Europos vaistų agentūrą (9);

| (10) | be to, ūkyje, kuriame laikomos skiepytos didžiosios antys, ir ūkiuose, kuriuose laikomi neskiepyti užkratui imlūs paukščiai, paukščius reikėtų stebėti ir atlikti jų laboratorinius tyrimus, kaip nurodyta profilaktinio skiepijimo plane; |
| --- | --- |

(10)

be to, ūkyje, kuriame laikomos skiepytos didžiosios antys, ir ūkiuose, kuriuose laikomi neskiepyti užkratui imlūs paukščiai, paukščius reikėtų stebėti ir atlikti jų laboratorinius tyrimus, kaip nurodyta profilaktinio skiepijimo plane;

| (11) | taip pat turėtų būti nustatyti tam tikri skiepytų didžiųjų ančių, jų perinti skirtų kiaušinių ir iš tokių ančių kilusių didžiųjų ančių vežimo apribojimai, kaip nurodyta profilaktinio skiepijimo plane. Dėl nedidelio didžiųjų ančių, laikomų ūkyje, kuriame turi būti atliktas profilaktinis skiepijimas, skaičiaus ir dėl atsekamumo bei logistikos skiepytos didžiosios antys neturėtų būti išvežamos iš to ūkio, o turėtų būti užmušamos pasibaigus jų reprodukciniam ciklui pagal 1993 m. gruodžio 22 d. Tarybos direktyvos 93/119/EEB dėl gyvūnų apsaugos juos skerdžiant arba užmušant (10) 10 straipsnio 1 dalies reikalavimus; |
| --- | --- |

(11)

taip pat turėtų būti nustatyti tam tikri skiepytų didžiųjų ančių, jų perinti skirtų kiaušinių ir iš tokių ančių kilusių didžiųjų ančių vežimo apribojimai, kaip nurodyta profilaktinio skiepijimo plane. Dėl nedidelio didžiųjų ančių, laikomų ūkyje, kuriame turi būti atliktas profilaktinis skiepijimas, skaičiaus ir dėl atsekamumo bei logistikos skiepytos didžiosios antys neturėtų būti išvežamos iš to ūkio, o turėtų būti užmušamos pasibaigus jų reprodukciniam ciklui pagal 1993 m. gruodžio 22 d. Tarybos direktyvos 93/119/EEB dėl gyvūnų apsaugos juos skerdžiant arba užmušant (10) 10 straipsnio 1 dalies reikalavimus;

| (12) | Portugalija, vadovaudamasi 2006 m. rugsėjo 6 d. Komisijos sprendimu 2006/605/EB dėl tam tikrų apsaugos priemonių, susijusių su Bendrijos vidaus prekyba naminiais paukščiais, skirtais laukinių medžiojamųjų paukščių ištekliams atkurti (11), ėmėsi papildomų priemonių, susijusių su prekyba medžiojamųjų paukščių atsargoms papildyti skirtais naminiais paukščiais; |
| --- | --- |

(12)

Portugalija, vadovaudamasi 2006 m. rugsėjo 6 d. Komisijos sprendimu 2006/605/EB dėl tam tikrų apsaugos priemonių, susijusių su Bendrijos vidaus prekyba naminiais paukščiais, skirtais laukinių medžiojamųjų paukščių ištekliams atkurti (11), ėmėsi papildomų priemonių, susijusių su prekyba medžiojamųjų paukščių atsargoms papildyti skirtais naminiais paukščiais;

| (13) | siekiant sumažinti ekonominį poveikį atitinkamam ūkiui, reikėtų numatyti tam tikras nuostatas, leidžiančias nukrypti nuo didžiųjų ančių, kilusių iš skiepytų didžiųjų ančių, vežimo apribojimų, nes dėl tokio vežimo nekyla konkretaus ligos paplitimo pavojaus, su sąlyga, kad būtų taikomos priežiūros priemonės ir laikomasi Sąjungos vidaus prekybos konkrečių gyvūnų sveikatos reikalavimų; |
| --- | --- |

(13)

siekiant sumažinti ekonominį poveikį atitinkamam ūkiui, reikėtų numatyti tam tikras nuostatas, leidžiančias nukrypti nuo didžiųjų ančių, kilusių iš skiepytų didžiųjų ančių, vežimo apribojimų, nes dėl tokio vežimo nekyla konkretaus ligos paplitimo pavojaus, su sąlyga, kad būtų taikomos priežiūros priemonės ir laikomasi Sąjungos vidaus prekybos konkrečių gyvūnų sveikatos reikalavimų;

| (14) | profilaktinio skiepijimo planą reikėtų patvirtinti, kad jį būtų galima įgyvendinti iki 2013 m. liepos 31 d. Šį sprendimą reikėtų atitinkamai taikyti iki tos datos; |
| --- | --- |

(14)

profilaktinio skiepijimo planą reikėtų patvirtinti, kad jį būtų galima įgyvendinti iki 2013 m. liepos 31 d. Šį sprendimą reikėtų atitinkamai taikyti iki tos datos;

| (15) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(15)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1.   Šiame sprendime nustatomos tam tikros priemonės, kurios turi būti taikomos Portugalijoje atliekant profilaktinį didžiųjų ančių (lot. Anas platyrhynchos), skirtų medžiojamųjų paukščių (toliau – didžiosios antys) atsargoms papildyti, skiepijimą ūkyje, kuriame kyla grėsmė užsikrėsti paukščių gripu.

Šios priemonės – tai tam tikri skiepytų didžiųjų ančių, jų perinti skirtų kiaušinių ir iš jų kilusių didžiųjų ančių vežimo Portugalijoje bei išsiuntimo iš jos apribojimai.

2.   Šis sprendimas taikomas nepažeidžiant apsaugos priemonių, kurių Portugalija turi imtis pagal Direktyvą 2005/94/EB ir Sprendimą 2006/605/EB.

2 straipsnis

Profilaktinio skiepijimo plano patvirtinimas

1.   2011 m. lapkričio 28 d. Portugalijos Komisijai pateiktas profilaktinio skiepijimo nuo nedidelio patogeniškumo paukščių gripo Portugalijoje planas (toliau – profilaktinio skiepijimo planas), kuris Lisboa e Vale do Tejo, Ribatejo Norte, Vila Nova da Barquinha regiono ūkyje turi būti įgyvendintas iki 2013 m. liepos 31 d., patvirtinamas.

2.   Komisija skelbia profilaktinio skiepijimo planą.

3 straipsnis

Profilaktinio skiepijimo plano įgyvendinimo sąlygos

1.   Portugalija užtikrina, kad didžiosios antys būtų skiepijamos pagal profilaktinio skiepijimo planą, naudojant vienvalentę inaktyvintą vakciną, kurios sudėtyje yra paukščių gripo H5 potipio virusas ir kurią leido naudoti ta valstybė narė pagal Direktyvą 2001/82/EB arba pagal Reglamentą (EB) Nr. 726/2004.

2.   Portugalija užtikrina, kad ūkyje, laikančiame skiepytas didžiąsias antis, ir ūkiuose, laikančiuose neskiepytas užkratui imlias antis, paukščiai būtų stebimi ir atliekami laboratoriniai tyrimai, kaip nurodyta profilaktinio skiepijimo plane.

3.   Portugalija užtikrina, kad profilaktinio skiepijimo planas yra įgyvendinamas veiksmingai.

4 straipsnis

Skiepytų didžiųjų ančių ženklinimas, jų vežimo ir išsiuntimo apribojimai bei sunaikinimas

Kompetentinga institucija užtikrina, kad skiepytos didžiosios antys 2 straipsnio 1 dalyje nurodytame ūkyje:

| a) | būtų paženklintos atskirai; |
| --- | --- |

a)

būtų paženklintos atskirai;

| b) | nebūtų išvežamos į kitus naminių paukščių ūkius Portugalijoje arba |
| --- | --- |

b)

nebūtų išvežamos į kitus naminių paukščių ūkius Portugalijoje arba

| c) | nebūtų išsiunčiamos iš Portugalijos. |
| --- | --- |

c)

nebūtų išsiunčiamos iš Portugalijos.

Tokios antys po jų reprodukcinio laikotarpio turi būti užmušamos šio sprendimo 2 straipsnio 1 dalyje nurodytame ūkyje laikantis Direktyvos 93/119/EEB 10 straipsnio 1 dalies reikalavimų, o jų skerdenos – saugiai sunaikinamos.

5 straipsnis

Perinti skirtų kiaušinių, kilusių iš 2 straipsnio 1 dalyje nurodytame ūkyje laikomų didžiųjų ančių, vežimo ir išsiuntimo apribojimai

Kompetentinga institucija užtikrina, kad perinti skirti kiaušiniai, kilę iš 2 straipsnio 1 dalyje nurodytame ūkyje laikomų didžiųjų ančių, būtų vežami tik į Portugalijoje esančią peryklą ir nebūtų išsiunčiami iš Portugalijos.

6 straipsnis

Didžiųjų ančių, kilusių iš skiepytų didžiųjų ančių, vežimo ir išsiuntimo apribojimai

1.   Kompetentinga institucija užtikrina, kad didžiosios antys, kilusios iš skiepytų didžiųjų ančių, po perėjimo būtų vežamos tik į ūkį, esantį Portugalijos nustatytoje teritorijoje netoli 2 straipsnio 1 dalyje nurodyto ūkio, kaip nurodyta profilaktinio skiepijimo plane.

2.   Nukrypstant nuo 1 dalies nuostatų ir su sąlyga, kad didžiosios antys, kilusios iš skiepytų didžiųjų ančių, būtų ne jaunesnės nei keturių mėnesių amžiaus, jos gali būti:

| a) | išleidžiamos į natūralią aplinką Portugalijoje arba |
| --- | --- |

a)

išleidžiamos į natūralią aplinką Portugalijoje arba

| b) | išvežamos iš Portugalijos, su sąlyga, kad:






  i) | profilaktinio skiepijimo plane nustatytų stebėsenos ir laboratorinių tyrimų rezultatai būtų palankūs ir |
| --- | --- | --- |

b)

išvežamos iš Portugalijos, su sąlyga, kad:

i)

profilaktinio skiepijimo plane nustatytų stebėsenos ir laboratorinių tyrimų rezultatai būtų palankūs ir

| ii) | būtų laikomasi Sprendime 2006/605/EB nustatytų medžiojamųjų paukščių atsargoms papildyti skirtų naminių paukščių išsiuntimo reikalavimų. |
| --- | --- |

ii)

būtų laikomasi Sprendime 2006/605/EB nustatytų medžiojamųjų paukščių atsargoms papildyti skirtų naminių paukščių išsiuntimo reikalavimų.

7 straipsnis

Sąjungos vidaus prekybos didžiosiomis antimis, kilusiomis iš skiepytų didžiųjų ančių, veterinariniai sertifikatai

Portugalija užtikrina, kad Sąjungos vidaus prekybos 6 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytais medžiojamųjų paukščių atsargoms papildyti skirtais naminiais paukščiais veterinariniuose sertifikatuose būtų įrašytas toks sakinys:

„Šios siuntos gyvūnų sveikatos reikalavimai atitinka Komisijos įgyvendinimo sprendimo 2012/110/ES (12) nuostatas.

8 straipsnis

Ataskaitos

Portugalija per mėnesį nuo šio sprendimo taikymo datos pateikia Komisijai profilaktinio skiepijimo plano įgyvendinimo ataskaitą ir kas šešis mėnesius teikia ataskaitas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniam komitetui.

9 straipsnis

Taikymas

Šis sprendimas taikomas iki 2013 m. liepos 31 d.

10 straipsnis

Adresatas

Šis sprendimas skirtas Portugalijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2012 m. vasario 10 d.

Komisijos vardu

John DALLI

Komisijos narys

---

(1)  OL L 10, 2006 1 14, p. 16.

1

(2)  OL L 92, 2008 4 3, p. 37.

2

(3)  OL L 299, 2008 11 8, p. 40.

3

(4)  OL L 83, 2010 3 30, p. 62.

4

(5)  EMST leidinys (2005) 266, p. 1–21. Mokslinė nuomonė dėl paukščių gripo poveikio gyvūnų sveikatai ir gerovei aspektų.

5

(6)  EMST leidinys (2007) 489. Mokslinė nuomonė dėl naminių ir kitų nelaisvėje laikomų paukščių skiepijimo nuo paukščių gripo H5 ir H7 potipių viruso.

6

(7)  EMST leidinys (2008) 715, p. 1–161. Mokslinė nuomonė dėl paukščių gripo poveikio gyvūnų sveikatai ir gerovei aspektų ir jo paplitimo ES naminių paukščių ūkiuose pavojaus.

7

(8)  OL L 311, 2001 11 28, p. 1.

8

(9)  OL L 136, 2004 4 30, p. 1.

9

(10)  OL L 340, 1993 12 31, p. 21.

10

(11)  OL L 246, 2006 9 8, p. 12.

11

(12)  OL L 50, 2012 2 23, p. 46.“

12

---

| 23.2.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 50/49 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 50/49

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2012 m. vasario 10 d.

kuriuo dėl Danijos ir Panamos padėties, susijusios su GSE, iš dalies keičiamos Sprendimo 2007/453/EB nuostatos

(pranešta dokumentu Nr. C(2012) 678)

(Tekstas svarbus EEE)

(2012/111/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2001 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 999/2001, nustatantį tam tikrų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų prevencijos, kontrolės ir likvidavimo taisykles (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą,

kadangi:

| (1) | Reglamente (EB) Nr. 999/2001 nustatytos gyvūnų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų (USE) prevencijos, kontrolės ir likvidavimo taisyklės. Tuo tikslu valstybių narių ar trečiųjų šalių ar jų regionų (toliau – šalys ar regionai) galvijų spongiforminės encefalopatijos (GSE) padėtis apibrėžiama pagal Reglamento (EB) Nr. 999/2001 5 straipsnio 1 dalį ir II priedą ją priskiriant vienai iš trijų kategorijų pagal susijusią GSE riziką, būtent nedidelę GSE riziką, kontroliuojamą GSE riziką ir nenustatytą GSE riziką; |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (EB) Nr. 999/2001 nustatytos gyvūnų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų (USE) prevencijos, kontrolės ir likvidavimo taisyklės. Tuo tikslu valstybių narių ar trečiųjų šalių ar jų regionų (toliau – šalys ar regionai) galvijų spongiforminės encefalopatijos (GSE) padėtis apibrėžiama pagal Reglamento (EB) Nr. 999/2001 5 straipsnio 1 dalį ir II priedą ją priskiriant vienai iš trijų kategorijų pagal susijusią GSE riziką, būtent nedidelę GSE riziką, kontroliuojamą GSE riziką ir nenustatytą GSE riziką;

| (2) | 2007 m. birželio 29 d. Komisijos sprendimo 2007/453/EB, nustatančio valstybių narių ar trečiųjų šalių ar jų regionų būklę, atsižvelgiant į GSE, pagal jų GSE riziką (2), priede šalys ar regionai suskirstyti pagal GSE riziką; |
| --- | --- |

(2)

2007 m. birželio 29 d. Komisijos sprendimo 2007/453/EB, nustatančio valstybių narių ar trečiųjų šalių ar jų regionų būklę, atsižvelgiant į GSE, pagal jų GSE riziką (2), priede šalys ar regionai suskirstyti pagal GSE riziką;

| (3) | Pasaulinė gyvūnų sveikatos organizacija (OIE) atlieka pagrindinį vaidmenį suskirstant šalis ar regionus į kategorijas pagal jų GSE riziką ir taiko Reglamento (EB) Nr. 999/2001 II priede nustatytiesiems lygiaverčius kriterijus. Sprendimo 2007/453/EB priedo sąraše atsižvelgiama į Rezoliuciją Nr. 18 dėl narių galvijų spongiforminės encefalopatijos rizikos padėties pripažinimo, kurią 2010 m. gegužės mėn. OIE priėmė dėl valstybių narių ir trečiųjų šalių GSE padėties (3); |
| --- | --- |

(3)

Pasaulinė gyvūnų sveikatos organizacija (OIE) atlieka pagrindinį vaidmenį suskirstant šalis ar regionus į kategorijas pagal jų GSE riziką ir taiko Reglamento (EB) Nr. 999/2001 II priede nustatytiesiems lygiaverčius kriterijus. Sprendimo 2007/453/EB priedo sąraše atsižvelgiama į Rezoliuciją Nr. 18 dėl narių galvijų spongiforminės encefalopatijos rizikos padėties pripažinimo, kurią 2010 m. gegužės mėn. OIE priėmė dėl valstybių narių ir trečiųjų šalių GSE padėties (3);

| (4) | 2011 m. gegužės mėn. OIE priėmė Rezoliuciją Nr. 17 dėl narių galvijų spongiforminės encefalopatijos rizikos padėties pripažinimo. Šioje rezoliucijoje pripažinta, kad Danijoje ir Panamoje GSE rizika yra nedidelė. Todėl Sprendimo 2007/453/EB priedo sąrašas turėtų būti iš dalies pakeistas, kad būtų suderintas su minėta rezoliucija dėl šių šalių (4); |
| --- | --- |

(4)

2011 m. gegužės mėn. OIE priėmė Rezoliuciją Nr. 17 dėl narių galvijų spongiforminės encefalopatijos rizikos padėties pripažinimo. Šioje rezoliucijoje pripažinta, kad Danijoje ir Panamoje GSE rizika yra nedidelė. Todėl Sprendimo 2007/453/EB priedo sąrašas turėtų būti iš dalies pakeistas, kad būtų suderintas su minėta rezoliucija dėl šių šalių (4);

| (5) | todėl Sprendimas 2007/453/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(5)

todėl Sprendimas 2007/453/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (6) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo 2007/453/EB priedas pakeičiamas šio sprendimo priedo tekstu.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2012 m. vasario 10 d.

Komisijos vardu

John DALLI

Komisijos narys

---

(1)  OL L 147, 2001 5 31, p. 1.

1

(2)  OL L 172, 2007 6 30, p. 84.

2

(3)  Žr. 2010 m. gegužės 23–28 d. Generalinės sesijos ataskaitos p. 40 ir 158 http://www.oie.int/eng/session2011/A_FR_2010PUB.pdf

3

(4)  Žr. 2011 m. gegužės 22–27 d. Generalinės sesijos ataskaitos p. 49 ir 149 http://www.oie.int/fileadmin/Home/eng/About_us/docs/pdf/A_FR_2011_PUB.pdf

4

---

PRIEDAS

„PRIEDAS

ŠALIŲ AR REGIONŲ SĄRAŠAS

A.   Šalys ar regionai, kuriuose GSE rizika yra nedidelė

Valstybės narės

| — | Danija |
| --- | --- |

—

Danija

| — | Suomija |
| --- | --- |

—

Suomija

| — | Švedija |
| --- | --- |

—

Švedija

ELPA šalys

| — | Islandija |
| --- | --- |

—

Islandija

| — | Norvegija |
| --- | --- |

—

Norvegija

Trečiosios šalys

| — | Argentina |
| --- | --- |

—

Argentina

| — | Australija |
| --- | --- |

—

Australija

| — | Čilė |
| --- | --- |

—

Čilė

| — | Indija |
| --- | --- |

—

Indija

| — | Naujoji Zelandija |
| --- | --- |

—

Naujoji Zelandija

| — | Panama |
| --- | --- |

—

Panama

| — | Paragvajus |
| --- | --- |

—

Paragvajus

| — | Peru |
| --- | --- |

—

Peru

| — | Singapūras |
| --- | --- |

—

Singapūras

| — | Urugvajus |
| --- | --- |

—

Urugvajus

B.   Šalys ar regionai, kuriuose GSE rizika kontroliuojama

Valstybės narės

| — | Belgija, Bulgarija, Čekija, Vokietija, Estija, Airija, Graikija, Ispanija, Prancūzija, Italija, Kipras, Latvija, Lietuva, Liuksemburgas, Vengrija, Malta, Nyderlandai, Austrija, Lenkija, Portugalija, Rumunija, Slovėnija, Slovakija, Jungtinė Karalystė |
| --- | --- |

—

Belgija, Bulgarija, Čekija, Vokietija, Estija, Airija, Graikija, Ispanija, Prancūzija, Italija, Kipras, Latvija, Lietuva, Liuksemburgas, Vengrija, Malta, Nyderlandai, Austrija, Lenkija, Portugalija, Rumunija, Slovėnija, Slovakija, Jungtinė Karalystė

ELPA šalys

| — | Lichtenšteinas |
| --- | --- |

—

Lichtenšteinas

| — | Šveicarija |
| --- | --- |

—

Šveicarija

Trečiosios šalys

| — | Brazilija |
| --- | --- |

—

Brazilija

| — | Kanada |
| --- | --- |

—

Kanada

| — | Kolumbija |
| --- | --- |

—

Kolumbija

| — | Japonija |
| --- | --- |

—

Japonija

| — | Meksika |
| --- | --- |

—

Meksika

| — | Pietų Korėja |
| --- | --- |

—

Pietų Korėja

| — | Taivanas |
| --- | --- |

—

Taivanas

| — | JAV |
| --- | --- |

—

JAV

C.   Šalys ar regionai, kuriuose GSE rizika nenustatyta

| — | Šalys ar regionai, neišvardyti šio priedo A ar B dalyse.“ |
| --- | --- |

—

Šalys ar regionai, neišvardyti šio priedo A ar B dalyse.“

---

| 23.2.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 50/51 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 50/51

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2012 m. vasario 17 d.

kuriuo dėl gyvūnų iš ūkių ir gyvūnų, spermos, kiaušialąsčių ir embrionų iš patvirtintų įstaigų, institutų ar centrų sveikatos sertifikatų pavyzdžių iš dalies keičiamas Tarybos direktyvos 92/65/EEB E priedas

(pranešta dokumentu Nr. C(2012) 860)

(Tekstas svarbus EEE)

(2012/112/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1992 m. liepos 13 d. Tarybos direktyvą 92/65/EEB, nustatančią gyvūnų sveikatos reikalavimus, reglamentuojančius prekybą Bendrijoje gyvūnais, sperma, kiaušialąstėmis bei embrionais, kuriems netaikomi gyvūnų sveikatos reikalavimai, nustatyti specialiose Bendrijos taisyklėse, nurodytose Direktyvos 90/425/EEB A priedo I dalyje, bei jų importą į Bendriją (1), ypač į jos 22 straipsnio pirmą pastraipą,

kadangi:

| (1) | Direktyvoje 92/65/EEB nustatyti gyvūnų sveikatos reikalavimai, kuriais reglamentuojama prekyba Sąjungoje gyvūnais, sperma, kiaušialąstėmis ir embrionais, kuriems netaikomi gyvūnų sveikatos reikalavimai, nustatyti tam tikruose specialiuose Sąjungos teisės aktuose. Be to, tos direktyvos E priedo 1 dalyje nustatytas sveikatos sertifikato pavyzdys, skirtas naudoti prekiaujant gyvūnais iš ūkių (kanopiniais, paukščiais, kiškiniais, šunimis, katėmis ir šeškais), o to priedo 3 dalyje nustatytas sveikatos sertifikato pavyzdys, skirtas naudoti prekiaujant gyvūnais, sperma, embrionais ir kiaušialąstėmis iš patvirtintų įstaigų, institutų ar centrų; |
| --- | --- |

(1)

Direktyvoje 92/65/EEB nustatyti gyvūnų sveikatos reikalavimai, kuriais reglamentuojama prekyba Sąjungoje gyvūnais, sperma, kiaušialąstėmis ir embrionais, kuriems netaikomi gyvūnų sveikatos reikalavimai, nustatyti tam tikruose specialiuose Sąjungos teisės aktuose. Be to, tos direktyvos E priedo 1 dalyje nustatytas sveikatos sertifikato pavyzdys, skirtas naudoti prekiaujant gyvūnais iš ūkių (kanopiniais, paukščiais, kiškiniais, šunimis, katėmis ir šeškais), o to priedo 3 dalyje nustatytas sveikatos sertifikato pavyzdys, skirtas naudoti prekiaujant gyvūnais, sperma, embrionais ir kiaušialąstėmis iš patvirtintų įstaigų, institutų ar centrų;

| (2) | Direktyvos 92/65/EEB 6 straipsnio 3 dalyje nustatyti gyvūnų sveikatos reikalavimai, kuriais reglamentuojama prekyba kiauliniais gyvūnais, kuriems netaikoma 1964 m. birželio 26 d. Tarybos direktyva 64/432/EEB dėl gyvūnų sveikatos problemų, turinčių įtakos Bendrijos vidaus prekybai galvijais ir kiaulėmis (2). Joje, inter alia, nustatyta, kad jei pagal Direktyvą 64/432/EEB kiauliniai gyvūnai nėra iš brucelioze neužkrėstos bandos, per 30 dienų iki išsiuntimo turi būti atliktas jų tyrimas dėl bruceliozės antikūnų, kurio rezultatai turi būti neigiami. Siekiant Sąjungos teisės aktų nuoseklumo dėl to reikėtų iš dalies keisti Direktyvos 92/65/EEB E priedo I dalyje nustatytą sveikatos sertifikato pavyzdį, įterpiant specialią nuorodą į tą reikalavimą; |
| --- | --- |

(2)

Direktyvos 92/65/EEB 6 straipsnio 3 dalyje nustatyti gyvūnų sveikatos reikalavimai, kuriais reglamentuojama prekyba kiauliniais gyvūnais, kuriems netaikoma 1964 m. birželio 26 d. Tarybos direktyva 64/432/EEB dėl gyvūnų sveikatos problemų, turinčių įtakos Bendrijos vidaus prekybai galvijais ir kiaulėmis (2). Joje, inter alia, nustatyta, kad jei pagal Direktyvą 64/432/EEB kiauliniai gyvūnai nėra iš brucelioze neužkrėstos bandos, per 30 dienų iki išsiuntimo turi būti atliktas jų tyrimas dėl bruceliozės antikūnų, kurio rezultatai turi būti neigiami. Siekiant Sąjungos teisės aktų nuoseklumo dėl to reikėtų iš dalies keisti Direktyvos 92/65/EEB E priedo I dalyje nustatytą sveikatos sertifikato pavyzdį, įterpiant specialią nuorodą į tą reikalavimą;

| (3) | 2007 m. rugpjūčio 28 d. Komisijos sprendimu 2007/598/EB dėl priemonių labai patogeniško paukščių gripo, galinčio plisti tarp kitų paukščių, laikomų valstybių narių zoologijos soduose, patvirtintose įstaigose, institutuose ar centruose, prevencijai (3) patvirtinami profilaktinio skiepijimo nuo šios ligos planai tam tikrose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

(3)

2007 m. rugpjūčio 28 d. Komisijos sprendimu 2007/598/EB dėl priemonių labai patogeniško paukščių gripo, galinčio plisti tarp kitų paukščių, laikomų valstybių narių zoologijos soduose, patvirtintose įstaigose, institutuose ar centruose, prevencijai (3) patvirtinami profilaktinio skiepijimo nuo šios ligos planai tam tikrose valstybėse narėse;

| (4) | Sprendimo 2007/598/EB II priedo 4 punkto b papunktyje nustatyta, kad nuo paukščių gripo paskiepyti paukščiai, laikomi pagal Direktyvą 92/65/EEB nepatvirtintuose zoologijos soduose, gavus paskirties valstybės narės leidimą gali būti perkelti į kitas valstybes nares, jei jie atitinka tame sprendime išdėstytus reikalavimus ir kartu, kaip nustatyta tos direktyvos E priedo 1 dalyje, pateikiamas sveikatos sertifikatas, kuriame nurodyta, kad šie paukščiai atitinka Sprendimo 2007/598/EB nuostatas ir nurodytą dieną buvo paskiepyti nuo paukščių gripo; |
| --- | --- |

(4)

Sprendimo 2007/598/EB II priedo 4 punkto b papunktyje nustatyta, kad nuo paukščių gripo paskiepyti paukščiai, laikomi pagal Direktyvą 92/65/EEB nepatvirtintuose zoologijos soduose, gavus paskirties valstybės narės leidimą gali būti perkelti į kitas valstybes nares, jei jie atitinka tame sprendime išdėstytus reikalavimus ir kartu, kaip nustatyta tos direktyvos E priedo 1 dalyje, pateikiamas sveikatos sertifikatas, kuriame nurodyta, kad šie paukščiai atitinka Sprendimo 2007/598/EB nuostatas ir nurodytą dieną buvo paskiepyti nuo paukščių gripo;

| (5) | tačiau, kaip nurodyta Direktyvos 92/65/EEB 7 straipsnyje, pagal E priedo 1 dalį prie prekybai Sąjungos viduje skirtų paukščių neprivaloma pridėti sveikatos sertifikato, bet pagal tos direktyvos 4 straipsnį privaloma pateikti paties ūkio subjekto surašytą patvirtinimą arba, papūginių paukščių atveju, valstybinio veterinarijos gydytojo arba už ūkį atsakingo veterinarijos gydytojo pasirašytą prekybos dokumentą; |
| --- | --- |

(5)

tačiau, kaip nurodyta Direktyvos 92/65/EEB 7 straipsnyje, pagal E priedo 1 dalį prie prekybai Sąjungos viduje skirtų paukščių neprivaloma pridėti sveikatos sertifikato, bet pagal tos direktyvos 4 straipsnį privaloma pateikti paties ūkio subjekto surašytą patvirtinimą arba, papūginių paukščių atveju, valstybinio veterinarijos gydytojo arba už ūkį atsakingo veterinarijos gydytojo pasirašytą prekybos dokumentą;

| (6) | todėl turėtų būti patikslinta, kad Direktyvos 92/65/EEB E priedo 1 dalyje nustatytą sveikatos sertifikatą reikia pridėti tik vežant nuo paukščių gripo paskiepytus paukščius iš ūkių, kuriuose per paskutinius 12 mėnesių buvo skiepijama nuo paukščių gripo. Dėl to reikėtų iš dalies keisti to priedo 1 dalyje nustatytą sveikatos sertifikato pavyzdį, įterpiant nuorodą į tą skiepijimą; |
| --- | --- |

(6)

todėl turėtų būti patikslinta, kad Direktyvos 92/65/EEB E priedo 1 dalyje nustatytą sveikatos sertifikatą reikia pridėti tik vežant nuo paukščių gripo paskiepytus paukščius iš ūkių, kuriuose per paskutinius 12 mėnesių buvo skiepijama nuo paukščių gripo. Dėl to reikėtų iš dalies keisti to priedo 1 dalyje nustatytą sveikatos sertifikato pavyzdį, įterpiant nuorodą į tą skiepijimą;

| (7) | Direktyvos 92/65/EEB 10 straipsnyje nustatyti gyvūnų sveikatos reikalavimai, taikomi prekiaujant šunimis, katėmis ir šeškais. Joje, inter alia, nustatyta, kad šie gyvūnai turi atitikti taikytinus 2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 998/2003 dėl gyvūnų sveikatos reikalavimų, taikomų ne komerciniam naminių gyvūnėlių judėjimui, ir iš dalies keičiančio Tarybos direktyvą 92/65/EEB (4), nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

(7)

Direktyvos 92/65/EEB 10 straipsnyje nustatyti gyvūnų sveikatos reikalavimai, taikomi prekiaujant šunimis, katėmis ir šeškais. Joje, inter alia, nustatyta, kad šie gyvūnai turi atitikti taikytinus 2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 998/2003 dėl gyvūnų sveikatos reikalavimų, taikomų ne komerciniam naminių gyvūnėlių judėjimui, ir iš dalies keičiančio Tarybos direktyvą 92/65/EEB (4), nustatytus reikalavimus;

| (8) | Reglamento (EB) Nr. 998/2003 6 straipsnyje nustatyta, kad iki 2011 m. gruodžio 31 d. šunys ir katės, įvežami į Airiją, Maltą, Švediją ir Jungtinę Karalystę iš kitų valstybių narių, turi būti paskiepyti ir prieš įvežant turi būti atliktas jų kraujo tyrimas dėl pasiutligės pagal nacionalines taisykles; |
| --- | --- |

(8)

Reglamento (EB) Nr. 998/2003 6 straipsnyje nustatyta, kad iki 2011 m. gruodžio 31 d. šunys ir katės, įvežami į Airiją, Maltą, Švediją ir Jungtinę Karalystę iš kitų valstybių narių, turi būti paskiepyti ir prieš įvežant turi būti atliktas jų kraujo tyrimas dėl pasiutligės pagal nacionalines taisykles;

| (9) | be to, minėto reglamento 16 straipsnyje nustatyta, kad iki 2011 m. gruodžio 31 d. Suomija, Airija, Malta, Švedija ir Jungtinė Karalystė gali reikalauti, kad į jų teritoriją gyvūnai augintiniai būtų įvežami laikantis tam tikrų papildomų nacionalinių reikalavimų dėl echinokokozės, o Airija, Malta ir Jungtinė Karalystė – dėl erkių; |
| --- | --- |

(9)

be to, minėto reglamento 16 straipsnyje nustatyta, kad iki 2011 m. gruodžio 31 d. Suomija, Airija, Malta, Švedija ir Jungtinė Karalystė gali reikalauti, kad į jų teritoriją gyvūnai augintiniai būtų įvežami laikantis tam tikrų papildomų nacionalinių reikalavimų dėl echinokokozės, o Airija, Malta ir Jungtinė Karalystė – dėl erkių;

| (10) | siekiant užtikrinti tęstinę sveikatos apsaugą nuo Echinococcus multilocularis Airijoje, Maltoje, Suomijoje ir Jungtinėje Karalystėje, priimtas 2011 m. liepos 14 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1152/2011 dėl prevencinių sveikatos priemonių siekiant kontroliuoti tarp šunų plintančią Echinococcus multilocularis sukeltą infekciją, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 998/2003 (5). Jis turi būti taikomas nuo 2012 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

(10)

siekiant užtikrinti tęstinę sveikatos apsaugą nuo Echinococcus multilocularis Airijoje, Maltoje, Suomijoje ir Jungtinėje Karalystėje, priimtas 2011 m. liepos 14 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1152/2011 dėl prevencinių sveikatos priemonių siekiant kontroliuoti tarp šunų plintančią Echinococcus multilocularis sukeltą infekciją, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 998/2003 (5). Jis turi būti taikomas nuo 2012 m. sausio 1 d.;

| (11) | dėl to reikėtų išbraukti Direktyvos 92/65/EEB E priedo 1 dalyje nustatytame sveikatos sertifikato pavyzdyje pateiktas nuorodas į Reglamento (EB) Nr. 998/2003 6 ir 16 straipsnius ir, šunų atžvilgiu, pakeisti nuoroda į Deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 1152/2011; |
| --- | --- |

(11)

dėl to reikėtų išbraukti Direktyvos 92/65/EEB E priedo 1 dalyje nustatytame sveikatos sertifikato pavyzdyje pateiktas nuorodas į Reglamento (EB) Nr. 998/2003 6 ir 16 straipsnius ir, šunų atžvilgiu, pakeisti nuoroda į Deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 1152/2011;

| (12) | todėl Direktyvos 92/65/EEB E priedo 1 dalis turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista; |
| --- | --- |

(12)

todėl Direktyvos 92/65/EEB E priedo 1 dalis turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista;

| (13) | Direktyvos 92/65/EEB 13 straipsnyje nustatyti gyvūnų sveikatos reikalavimai, kuriais reglamentuojama prekyba tos direktyvos A ir B prieduose išvardytoms ligoms neatsparių rūšių gyvūnais ir jų sperma, kiaušialąstėmis ir embrionais, kurie vežami iš pagal tos direktyvos C priedą patvirtintų įstaigų, institutų ar centrų arba į juos; |
| --- | --- |

(13)

Direktyvos 92/65/EEB 13 straipsnyje nustatyti gyvūnų sveikatos reikalavimai, kuriais reglamentuojama prekyba tos direktyvos A ir B prieduose išvardytoms ligoms neatsparių rūšių gyvūnais ir jų sperma, kiaušialąstėmis ir embrionais, kurie vežami iš pagal tos direktyvos C priedą patvirtintų įstaigų, institutų ar centrų arba į juos;

| (14) | tam tikrų rūšių gyvūnų sperma, kiaušialąstės ir embrionai gali būti užšaldyti ir ilgai saugomi, todėl tikėtina, kad išduodant sveikatos sertifikatą gyvūno donoro nebus įmanoma patikrinti. Todėl reikia iš dalies keisti Direktyvos 92/65/EEB E priedo 3 dalyje nustatytą sveikatos sertifikato pavyzdį, nurodant, kad gyvūnas donoras buvo sveikas ir neturėjo klinikinių ligos požymių surinkimo dieną arba sertifikato išdavimo dieną; |
| --- | --- |

(14)

tam tikrų rūšių gyvūnų sperma, kiaušialąstės ir embrionai gali būti užšaldyti ir ilgai saugomi, todėl tikėtina, kad išduodant sveikatos sertifikatą gyvūno donoro nebus įmanoma patikrinti. Todėl reikia iš dalies keisti Direktyvos 92/65/EEB E priedo 3 dalyje nustatytą sveikatos sertifikato pavyzdį, nurodant, kad gyvūnas donoras buvo sveikas ir neturėjo klinikinių ligos požymių surinkimo dieną arba sertifikato išdavimo dieną;

| (15) | Sprendimo 2007/598/EB II priedo 4 punkto a papunktyje nustatyta, kad nuo paukščių gripo paskiepyti paukščiai, laikomi patvirtintose įstaigose, institutuose ar centruose, įskaitant zoologijos sodus, gali būti perkelti tik į patvirtintas kitų valstybių narių įstaigas, institutus ar centrus, įskaitant zoologijos sodus, jei jie atitinka tame sprendime išdėstytus reikalavimus ir kartu, kaip nustatyta Direktyvos 92/65/EEB E priedo 3 dalyje, pateikiamas sveikatos sertifikatas, kuriame nurodyta, kad šie paukščiai buvo paskiepyti nuo paukščių gripo pagal Komisijos sprendimą 2006/474/EB (6). Kadangi tas sprendimas buvo panaikintas ir pakeistas Sprendimu 2007/598/EB, ta nuoroda turėtų būti pakeista nuoroda į Sprendimą 2007/598/EB; |
| --- | --- |

(15)

Sprendimo 2007/598/EB II priedo 4 punkto a papunktyje nustatyta, kad nuo paukščių gripo paskiepyti paukščiai, laikomi patvirtintose įstaigose, institutuose ar centruose, įskaitant zoologijos sodus, gali būti perkelti tik į patvirtintas kitų valstybių narių įstaigas, institutus ar centrus, įskaitant zoologijos sodus, jei jie atitinka tame sprendime išdėstytus reikalavimus ir kartu, kaip nustatyta Direktyvos 92/65/EEB E priedo 3 dalyje, pateikiamas sveikatos sertifikatas, kuriame nurodyta, kad šie paukščiai buvo paskiepyti nuo paukščių gripo pagal Komisijos sprendimą 2006/474/EB (6). Kadangi tas sprendimas buvo panaikintas ir pakeistas Sprendimu 2007/598/EB, ta nuoroda turėtų būti pakeista nuoroda į Sprendimą 2007/598/EB;

| (16) | todėl Direktyvos 92/65/EEB E priedo 3 dalis turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista; |
| --- | --- |

(16)

todėl Direktyvos 92/65/EEB E priedo 3 dalis turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista;

| (17) | todėl Direktyva 92/65/EEB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista; |
| --- | --- |

(17)

todėl Direktyva 92/65/EEB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista;

| (18) | siekiant išvengti prekybos sutrikimų, pereinamuoju laikotarpiu laikantis tam tikrų sąlygų reikėtų leisti naudoti pagal Direktyvos 92/65/EEB E priedo 1 ir 3 dalis prieš šiuo sprendimu padarytus pakeitimus išduotus sveikatos sertifikatus; |
| --- | --- |

(18)

siekiant išvengti prekybos sutrikimų, pereinamuoju laikotarpiu laikantis tam tikrų sąlygų reikėtų leisti naudoti pagal Direktyvos 92/65/EEB E priedo 1 ir 3 dalis prieš šiuo sprendimu padarytus pakeitimus išduotus sveikatos sertifikatus;

| (19) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(19)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Direktyvos 92/65/EEB E priedas iš dalies keičiamas pagal šio sprendimo priedą.

2 straipsnis

Pereinamuoju laikotarpiu iki 2012 m. birželio 30 d. valstybės narės gali leisti prekiauti gyvūnais iš ūkių ir gyvūnais, sperma, embrionais ir kiaušialąstėmis iš patvirtintų įstaigų, institutų ar centrų, kartu pateikiant sveikatos sertifikatą, kuris išduotas ne vėliau kaip 2012 m. vasario 29 d. pagal Direktyvos 92/65/EEB E priedo 1 ir 3 dalyse prieš šiuo sprendimu padarytus pakeitimus nustatytus pavyzdžius.

3 straipsnis

Šis sprendimas taikomas nuo 2012 m. kovo 1 d.

4 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2012 m. vasario 17 d.

Komisijos vardu

John DALLI

Komisijos narys

---

(1)  OL L 268, 1992 9 14, p. 54.

1

(2)  OL 121, 1964 7 29, p. 1977/64.

2

(3)  OL L 230, 2007 9 1, p. 20.

3

(4)  OL L 146, 2003 6 13, p. 1.

4

(5)  OL L 296, 2011 11 15, p. 6.

5

(6)  OL L 187, 2006 7 8, p. 37.

6

---

PRIEDAS

Direktyvos 92/65/EEB E priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1 dalis.   Sveikatos sertifikatas, skirtas prekiauti gyvūnais iš ūkių (kanopiniais, nuo paukščių gripo paskiepytais paukščiais, kiškiniais, šunimis, katėmis ir šeškais) 92/65 EI |
| --- | --- |

1)

1 dalis pakeičiama taip:

„1 dalis.   Sveikatos sertifikatas, skirtas prekiauti gyvūnais iš ūkių (kanopiniais, nuo paukščių gripo paskiepytais paukščiais, kiškiniais, šunimis, katėmis ir šeškais) 92/65 EI

Image

Image

Image

| 2) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3 dalis.   Sveikatos sertifikatas, skirtas prekiauti gyvūnais, sperma, kiaušialąstėmis ir embrionais iš patvirtintų institucijų, institutų ar centrų 92/65 EIII |
| --- | --- |

2)

3 dalis pakeičiama taip:

„3 dalis.   Sveikatos sertifikatas, skirtas prekiauti gyvūnais, sperma, kiaušialąstėmis ir embrionais iš patvirtintų institucijų, institutų ar centrų 92/65 EIII

Image

Image

---

Klaidų ištaisymas

| 23.2.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 50/58 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 50/58

---

2011 m. balandžio 26 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimo 2011/252/ES, kuriuo valstybėms narėms leidžiama pratęsti naujų veikliųjų medžiagų askorbo rūgšties, ipkonazolio, spiromezifeno, topramezono ir DSMZ 13134 padermės Pseudomonas sp. laikinosios registracijos galiojimą, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 106, 2011 m. balandžio 27 d.
  )

12 puslapyje, 1 straipsnyje:

yra:

„2012 m. balandžio 30 d.“,

turi būti:

„2013 m. balandžio 30 d.“

12 puslapyje, 2 straipsnyje:

yra:

„2012 m. balandžio 30 d.“,

turi būti:

„2013 m. balandžio 30 d.“

---